Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Za različne ljudi so moderne različne stvari in moderno danes ni enako kot moderno nekoč. Odgovor na vprašanje, kaj je moderno, so z Ano Gabršček iskali učenci četrtega razreda Osnovne šole Lava.
David Pestotnik obiskuje osmi razred Osnovne šole Jurija Vege v Moravčah. Kljub temu, da ima disleksijo in le s težavo izgovarja črke č, š in ž, zelo rad igra v gledaliških predstavah in filmih, ki jih snema skupaj s sošolci. O zadnji vlogi, v kateri je nastopal, in o njegovih drugih talentih, pa v posnetku.
Konec tedna so potekali skoki v Planici. Mlajši so strastno spodbujali naše skakalce in uporabljali vse navijaške pripomočke. Kakšno je bilo vzdušje v četrtek med najmlajšimi, je preveril Dejan Petek.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
George Bernard Shaw je rekel; Ne nehamo se igrati, ker se postaramo: postaramo se, ker se nehamo igrati. In stvar, ki definitivno loči odrasle od otrok je razgrajaštvo, lumparije. Otroci kar naprej kaj ušpičijo in oči se jim svetijo, ko zagodejo staršev ali prijateljem. Preden se spomnite kakšne svoje lumparije, predlagam, da prisluhnete prvošolcem osnovne šole Poljane Ljubljana. Ti nabriti otroci so namreč Gei Saje razkrili, kako oni razgrajajo.
Ostržku, najbolj znanemu pravljičnemu lažnivcu, se je vsakič, ko se je zlagal, povečal nos in tako so drugi vedeli, da ne govori resnice. Pri ljudeh na žalost ni tako in marsikatera laž ostane neopažena. O tem, zakaj se ni lepo lagati, se je s tretješolci Osnovne šole BIčevje Ljubljana, pogovarjala Andreja Gradišar.
Ko posije sonce in se začne pomlad, postanemo malo bolj razigrani, nasmejani in morda celo zaljubljeni. To pa se ne dogaja samo nam ljudem, ampak tudi rastlinam in živalim v gozdu. Kako prebivalci gozda preživljajo prve spomladanske sončne žarke so Ani Gabršček povedali učenci 3. B razreda Osnovne šole Hinka Smrekarja v Ljubljani.
Za vikend bodo potekali skoki v Planici. Najboljši tekmovalci sveta bodo zagotovo poskrbeli za dolge skoke in navijači za dobro vzdušje. Tekmovanje nestrpno pričakuje skakalec Andrej Lazar iz Osnovne Šole Jurija Vege Moravče. Z njim se je pogovarjal Dejan Petek.
Se spomnite kako vas je babica, ali mami, oči, kako so vas kot majhne spodbujali; Pojej še malo solate, saj vem, da ti ni všeč, ampak je zdrava. Moja babica nas je na primer opominjala, da kdor vse poje, četudi mu ni kaj všeč, je zlata ptička. Kaj pa danes? Kako pa današnji starši prepričujejo svoje otroke? In katera hrana je na seznamu hrane, ki jo otroci ne marajo? Gei Saje so petošolci iz osnovne šole Majde Vrhovnik povedali, katere hrane ne marajo in kako jih starši prepričujejo, da pojejo neljubo hrano.
Lepi sončni dnevi so čas za uživanje v naravi in lenarjenje. Če imate kakšne obveznosti, lahko uporabite kakšen dober izgovor. Če vam zmanjka idej, lahko poslušate izgovore učencev 3. razreda Osnovne Šole Križe. Z njimi se je pogovarjal Dejan Petek.
Starogrški filozof Aristotel je dejal, da je en prijatelj protiutež za petdeset sovražnikov. O tem, kaj pomeni držati in skupaj in na kakšne načine lahko to storimo, se je Andreja GRadišar pogovarjala s tretješolci Osnovne šole BIčevje.
Sneg je skopnel, pust je pregnal zimo in sonce nas vedno bolj greje. Danes zvečer, na predvečer Gregorjevega, bodo v nekaterih slovenskih krajih v vodo spistili "Gregorčke" - lučke, ki naznanjajo daljši dan. Po reki navzdol jih bo pognal veter, ki pa zmore še veliko več kot to - kaj vse lahko ušpiči in kako vemo, da piha veter, so ugotavljali učenci 3. b razrede OŠ Hinka Smrekarja v Ljubljani. Prispevek je pripravila Ana Gabršček.
Tretješolec Jakob Tul iz slovenske osnovne šole Prežihov Voranc iz Doline pri Trstu je navdušen bralec. Ko bo velik bo morda pisatelj ali pa pesnik, saj pravi, da ima izredno domišljijo. Udeležuje se tudi tekmovanj iz slovenščine za Cankarjevo priznanje, Petri Medved pa je povedal pesem, ki jo je sam napisal.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Tretješolci iz Osnovne šole Poljane iz Ljubljane so pravi športni navdušenci. Petra Medved jih je obiskala, ko so med odmorom igrali košarko in druge igre z žogo. Pri športu spodbujajo drug drugega, vsi skupaj pa navijajo za naše športnike. Povedali pa so ji, da je treba tudi navijati športno!
Lasje so del našega telesa, s katerim se zelo veliko ukvarjamo – vsak dan jih počešemo, umivamo jih z različnimi šamponi in balzami, nekateri pa si jih tudi barvajo. Zakaj si ljudje barvajo lase so z Ano Gabršček ugotavljali učenci III. Osnovne šole Celje in Osnovne šole Štore.
Z Danijelom Malom, mladim kuharjem iz OŠ Jurija Vege Moravče, smo se pogovarjali o njegovi veliki strasti - kuhanju -, zaupal pa nam je tudi enega svojih receptov.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Povsod je lepo, a doma je najlepše, pravijo. Prav zato moramo o izbiri kraja svojega domovanja, skrbno premisliti. In svoje gradove v oblakih si mnogi zidamo že od malih nog. Zato smo tudi mi, naše najmlajše z Osnovne šole Bežigrad povprašali, kje bi najraje živeli. Aleš Ogrin je dobil kar nekaj zelo zanimivih odgovorov.
Neveljaven email naslov