Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je več kot milijarda ovac, največ na Kitajskem pa potem v Avstraliji, Indiji in Iranu. V Avstraliji so lani našli ovco, ki je imela že tako gosto volno, da je ta ogrožala njeno življenje. Najditelji predvidevajo, da je ovca že pred leti izgubila svojo čredo. Za striženje so bili potrebni kar štirje moški, ki so nastrigli 40 kilogramov volne, kar je neuradni svetovni rekord. Več o teh sicer zelo brihtnih črednicah pa so Liani Buršič povedali učenci 3. A in B razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik in biologinja Petra Hrovatin.
Ovca se je verjetno razvila iz divjega muflona v osrednji in jugozahodni Aziji. Na svetu je več kot milijarda ovac, največ na Kitajskem pa potem v Avstraliji, Indiji in Iranu. S kozami vred jih lahko imenujemo s skupnim imenom drobnica. Gospodarsko je vrsta pomembna zaradi pridelave volne, mleka in mesa. Ovčje mleko je v primerjavi s kravjim bolj kalorično, vsebuje več proteinov, maščob in ogljikovih hidratov, vendar manj natrija in kalija. Iz njega se delajo nekatere zelo znane vrste sira, kot sta feta in roquefort. Na leto ji zraste okoli 3,5 kg dlake, po zakonu jo je treba striči enkrat na leto, pred poletjem, da ne doživi vročinskega šoka.
V Avstraliji so lani našli ovco, ki je imela že tako gosto volno, da je ta ogrožala njeno življenje. Merino ovco, ki so jo prostovoljci poimenovali Chris, je opazil sprehajalec v okolici avstralske prestolnice Canberra. Najditelji predvidevajo, da je ovca že pred leti izgubila svojo čredo. Chrisa so omamili, potem pa ga ostrigli. Za delo so bili potrebni kar štirje moški, ki so nastrigli 40 kilogramov volne, kar je neuradni svetovni rekord. Prejšnji rekord je imela merino ovca iz Nove Zelandije, imenovana Shrek, ki naj bi šest let živela v divjini. Leta 2004 so jo ostrigli pred očmi javnosti (v živo na televiziji), nastrigli pa so 28 kilogramov volne.
Ovca Dolly je bila prvi klonirani sesalec, skotila se je leta 1996.
Štetje ovc pomaga, da lažje zaspimo je prav tako eden od močno razširjenih mitov v skoraj vseh družbah. Morda nasvet deluje, če nas nespečnost doleti zelo redko, ne obnese pa se pri pogostih težavah.
Študija, opravljena na 41 ljudeh, ki jih velikokrat muči nespečnost, je pokazala, da je trajalo precej dlje časa, da so zaspali, če so šteli ovce. Bolj učinkovita je bila druga metoda, ki so jim jo svetovali, in sicer naj si raje prikličejo prijetne in sproščujoče slike. Meritve so potrdile, da so hitreje utonili v spanec.
V mnogih kulturah je prvorojeno jagnje s svojo brezmadežno in ponosno belino prastar simbol pomladi. Prvotno krščanstvo se je tedaj, ko govori o Jezusu kot jagnjetu, naslanjalo na prerokbo iz Stare zaveze. Tudi v umetnosti so Kristusa že od zgodnjega krščanstva simbolično upodabljali kot jagnje. Velikokrat je upodobljen tudi z jagnjetom prek ramen. S tem je izražena misel, da je Jezus jagnje in pastir hkrati.
Jagnje je simbol človeka. Jezus namreč predstavlja dobrega pastirja, ki varuje svoje ovce.
Ovce so zelo pametne živali in imajo odličen spomin. Več o tem pa v tokratni oddaji Petra Hrovatin, biologinja ter vodnica v ljubljanskem ZOO-ju ter učenci 3.b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je več kot milijarda ovac, največ na Kitajskem pa potem v Avstraliji, Indiji in Iranu. V Avstraliji so lani našli ovco, ki je imela že tako gosto volno, da je ta ogrožala njeno življenje. Najditelji predvidevajo, da je ovca že pred leti izgubila svojo čredo. Za striženje so bili potrebni kar štirje moški, ki so nastrigli 40 kilogramov volne, kar je neuradni svetovni rekord. Več o teh sicer zelo brihtnih črednicah pa so Liani Buršič povedali učenci 3. A in B razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik in biologinja Petra Hrovatin.
Ovca se je verjetno razvila iz divjega muflona v osrednji in jugozahodni Aziji. Na svetu je več kot milijarda ovac, največ na Kitajskem pa potem v Avstraliji, Indiji in Iranu. S kozami vred jih lahko imenujemo s skupnim imenom drobnica. Gospodarsko je vrsta pomembna zaradi pridelave volne, mleka in mesa. Ovčje mleko je v primerjavi s kravjim bolj kalorično, vsebuje več proteinov, maščob in ogljikovih hidratov, vendar manj natrija in kalija. Iz njega se delajo nekatere zelo znane vrste sira, kot sta feta in roquefort. Na leto ji zraste okoli 3,5 kg dlake, po zakonu jo je treba striči enkrat na leto, pred poletjem, da ne doživi vročinskega šoka.
V Avstraliji so lani našli ovco, ki je imela že tako gosto volno, da je ta ogrožala njeno življenje. Merino ovco, ki so jo prostovoljci poimenovali Chris, je opazil sprehajalec v okolici avstralske prestolnice Canberra. Najditelji predvidevajo, da je ovca že pred leti izgubila svojo čredo. Chrisa so omamili, potem pa ga ostrigli. Za delo so bili potrebni kar štirje moški, ki so nastrigli 40 kilogramov volne, kar je neuradni svetovni rekord. Prejšnji rekord je imela merino ovca iz Nove Zelandije, imenovana Shrek, ki naj bi šest let živela v divjini. Leta 2004 so jo ostrigli pred očmi javnosti (v živo na televiziji), nastrigli pa so 28 kilogramov volne.
Ovca Dolly je bila prvi klonirani sesalec, skotila se je leta 1996.
Štetje ovc pomaga, da lažje zaspimo je prav tako eden od močno razširjenih mitov v skoraj vseh družbah. Morda nasvet deluje, če nas nespečnost doleti zelo redko, ne obnese pa se pri pogostih težavah.
Študija, opravljena na 41 ljudeh, ki jih velikokrat muči nespečnost, je pokazala, da je trajalo precej dlje časa, da so zaspali, če so šteli ovce. Bolj učinkovita je bila druga metoda, ki so jim jo svetovali, in sicer naj si raje prikličejo prijetne in sproščujoče slike. Meritve so potrdile, da so hitreje utonili v spanec.
V mnogih kulturah je prvorojeno jagnje s svojo brezmadežno in ponosno belino prastar simbol pomladi. Prvotno krščanstvo se je tedaj, ko govori o Jezusu kot jagnjetu, naslanjalo na prerokbo iz Stare zaveze. Tudi v umetnosti so Kristusa že od zgodnjega krščanstva simbolično upodabljali kot jagnje. Velikokrat je upodobljen tudi z jagnjetom prek ramen. S tem je izražena misel, da je Jezus jagnje in pastir hkrati.
Jagnje je simbol človeka. Jezus namreč predstavlja dobrega pastirja, ki varuje svoje ovce.
Ovce so zelo pametne živali in imajo odličen spomin. Več o tem pa v tokratni oddaji Petra Hrovatin, biologinja ter vodnica v ljubljanskem ZOO-ju ter učenci 3.b razreda OŠ Frana Albrehta Kamnik
Med seboj se ločimo po lastnostih, ki oblikujejo našo osebnost. Prepogosto pa se osredotočamo na pomanjkljivosti, in premalokrat se spomnimo na lastnosti, ki nas odlikujejo. Na tiste, katere najpogosteje pozabljamo, so Alfreda Geia spomnili tretješolci Osnovne šole Lucija. Lastnosti gredo z roko v roki z našimi konjički, zato so tudi otroci povedali več o stvareh, ki jih veselijo.
Med šolskim letom lahko vsaj dve soboti v mesecu med 9. in 10. uro na naših radijskih valovih slišite oddajo Radio Hudo!, ki jo pripravijo in vodijo mladi osnovnošolski novinarji. To soboto so o vremenu govorili otroci iz Naklega; en teden prej so se predstavili Škofjeločani, med njimi je bila tudi devetošolka Eva Jug. Kot je povedala Andreji Gradišar, se udeležuje tudi drugih tekmovanj, motivira pa se na prav poseben način.
Danes je dan slovenske hrane in ena izmed pomembnih aktivnosti dneva je projekt tradicionalni slovenski zajtrk. V vrtcih in šolah tako otroke navajajo na zdravo prehrano in gibanje ter poudarjajo pomen lokalno pridelane hrane in sožitja med generacijami. Kaj se bo danes dogajalo na Osnovni šoli Naklo, je preverila Tadeja Bizilj.
Med katero vrsto ljudi spadate? Tisto, ki si stvari za naslednji dan pripravi že isti večer ali med tiste, ki se za nov dan pripravijo navsezgodaj? No, vsakemu se lahko zgodi, da ima med svojimi rečmi tudi kakšne pozabljene, male reči, ki se skrivajo globoko v žepu ali na dnu torbe. In tudi šolske torbe niso nobena izjema. Kaj vse se najde v šolskih torbah, so Moniki Kern povedali učenci 4. A razreda Osnovne šole Predoslje iz Kranja.
Gospodarstvo je proizvajanje, razporejanje in uporaba materialnih dobrin. Je skupek vseh institucij in dejavnosti, s katerimi pridobivamo dobrine za zadovoljevanje potreb človeka. A to je nekakšna splošna opredelitev tega pojma. O gospodarstvu kdaj pa kdaj razmišljajo tudi otroci. In o tem kako si pravzaprav predstavljajo, kaj je to gospodarstvo, se je zato Aleš Ogrin pogovoril z otroki iz OŠ Bežigrad.
Tudi izven najvišje, poletne, turistične sezone, slovenski turistični dragulji ne izgubijo svoje vrednosti, le drugače se lesketajo. Jeseni morda res ne moremo čofotati v morju, izdelovati peščenih gradov in se v kratkih hlačah poditi po plaži, vendar je tukaj vrsta drugih reči, ki jih lahko počnemo. Kaj vse bi turisti lahko počeli na obali jeseni, so Alfredu Geiu povedali tretješolci z OŠ Koper.
V naših sobotnih mladinskih oddajah Radia Hudo! smo v preteklih treh letih slišali že veliko mladih nadebudnih novinarjev in voditeljev. Nekateri od njih so skozi novinarske delavnice spoznali, da jim je to delo pisano na kožo, zato se zdaj v naše oddaje oglašajo z zanimivimi zgodbami. Kaj je zaznamovalo pretekli teden na Osnovni šoli Antona Tomaža Linharta v Radovljici, je tako Tadeji Bizilj povedala mlada dopisnica Ana Humerca Šolar.
Vsako drugo soboto dopoldne naš največji radijski studio zapolnijo mladi novinarji. Jutri malo po deveti uri se bodo v vlogo radijskih voditeljev vživeli mladi z OŠ Ivana Groharja iz Škofje Loke in v oddaji šli po poti Škofjeloškega pasijona. Tadeja Bizilj je ujela mlado pevko Katarino, ki je na pasijonu že nastopala.
Glorija Perme je učenka drugega razreda Osnovne šole Ketteja in Murna iz Ljubljane. Zelo rada hodi v šolo , v prostem času pa najraje riše. Njena posebnost je, da v šolo prihaja z invalidskim vozičkom. O tem, kako je pri pouku, se je z njo pogovarjala Petra Medved.
Praznik vina je bil v preteklosti povezan s številnimi običaji. Eden od njih je bil, da so na sod postavili jabolko, vanj pa zataknili različne začimbe. Če se je jabolko lepo posušilo, je to pomenilo dobro letino. Gnilo jabolko pa je napovedovalo slabo. Kaj pa o martinovem vedo učenci 4. razreda Osnovne šole Karla Destovnika Kajuha iz Ljubljane, so povedali Betki Burger.
Ko se nam mudi, ko obstanemo v prometu, ko pozimi sanjamo o toplih krajih, pomislimo kako lepo bi bilo biti ptica. Lea Ogrin je učence 5. razreda iz OŠ Grm Novo mesto vprašala katera je njihova najljubša ptica.
V Slovarju slovenskega knjižnega jezika je beseda podkupnina pojasnjena: "Kar se komu da za hitrejše, ugodnejše, navadno nezakonito dejanje." O tem, kako otroci razmišljajo o podkupovanju in ali razumejo to besedo in posledice takšnega ravnanja, se je Petra Medved pogovarjala s tretješolci osnovne šole Ketteja in Murna iz Ljubljane.
Tako kot so hladnejši in temnejši dnevi čez jesen in zimo, tudi narava v tem času miruje. Plodove, ki jih obrodi čez leto, smo obrali in jih shranili, da bomo okuse poletja okušali tudi čez zimo. Skoraj zagotovo imamo vsi doma kakšen kozarec marmelade ali vložene zelenjave. Zakaj pripravljamo ozimnico so Moniki Kern povedali učenci dveh kranjskih osnovnih šol, in sicer Osnovne šole Franceta Prešerna in Osnovne šole Jakoba Aljaža.
Mesec, ko se zbudimo v megleno, mrzlo jesensko jutro. Otroci že nestrpno pričakujejo sneg, mame se pripravljajo na praznike, moški pa si puščajo brke – vse to je mesec movember, pravzaprav november. Četrtošolce iz Osnovne šole Bežigrad je Betka Burger vprašala, kakšen se mesec november zdi njim.
Mrzli jesenski dnevi v naša življenja prinašajo spremembe. Moramo se bolj toplo obleči, si na glavo posaditi kapo, okrog vratu oviti šal. Na zimo se pripravljajo tudi živali – polhi, ježi, medvedi na zimsko spanje, sesalci dobijo gostejši kožuh, nekatere ptice pa odletijo na jug. Zakaj se na pot v toplejše kraje podajo v jatah, so Andreji Gradišar povedali učenci 4. B razreda OŠ dr. Vita Kraigherja.
V naših sobotnih mladinskih oddajah Radia Hudo! smo v preteklih treh letih slišali že veliko mladih nadebudnih novinarjev in voditeljev. Nekateri od njih so skozi novinarske delavnice spoznali, da jim je to delo pisano na kožo. Zato smo jih v našem Programu za mlade povabili k ponovnemu sodelovanju – v naše oddaje se bodo oglašali z zanimivimi zgodbami in aktualnimi prispevki. Tadeji Bizilj je dopisnica Ana iz Radovljice, OŠ Antona Tomaža Linharta, takole opisala njen najzanimivejši dan v mesecu oktobru.
Danes se bomo afnali. Nova izdaja Slovarja slovenskega knjižnega jezika besedo afna najprej pogovorno opisuje kot opico. Pomen besede afna je v drugi izdaji Slovarja slovenskega knjižnega jezika dobil nov terminološki pomen. Gre za »znak v obliki obkrožene črke a, ki v naslovu elektronske pošte ločuje ime prejemnika od imena domene«. Kljub temu pa učenci Osnovne šole Jakoba Aljaža iz Kranja niso pomislili na to kosmato žival, iz katere se je kasneje razvil človek. Podobno se je zgodilo z besedo miška, ob kateri prej kot na »navadno mlajšo žensko« in »ocvrto pecivo iz kvašenega testa« pomislimo na tisto računalniško, s katero klikamo po spletu. Z učenci se je pogovarjala Monika Kern.
Šolarji imajo ta teden jesenske počitnice ... počitnice pa so kot že beseda sama pove namenjene počitku. Jesenske počitnice lahko izkoristite tudi za izdelovanje. V naravi najdemo veliko plodov, iz katerih otroci iz vrtca Ledina v Ljubljani naredijo prave umetnije! Alja Verbole je ustvarjala skupaj z otroki iz skupin Krti in Murni.
Naša radijska postaja danes praznuje 86. rojstni dan. Od radijskih začetkov se je zgodilo in spremenilo marsikaj. Kljub pojavu drugih medijev, najprej televizije, nato spleta, ostajamo z vami in vi z nami. Da radio ni star medij, kot ga včasih imenujemo, dokazujejo tudi mladi. Kdaj poslušajo radio in kaj najraje, so Andreji Gradišar povedali šestošolci iz OŠ Griže Lea, Hana, Žan in Blaž. Foto: Tadeja Bizilj
Tadeji Bizilj so mladi iz Griž, ki pripravljajo jutrišnjo oddajo Radia Hudo!, povedali nekaj stereotipov.
Neveljaven email naslov