Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
V Kabulu vlada popoln kaos. Potem ko so talibani vkorakali v afganistansko prestolnico, so tamkajšnje letališče preplavili številni, ki skušajo pobegniti. Izbruhnila je panika, poročajo o smrtnih žrtvah, svet so obkrožili posnetki obupanih ljudi, ki tečejo po letališki stezi in skušajo splezati na ameriško letalo pred vzletom. Mednarodna javnost pretreseno spremlja dogajanje v deželi pod Hindukušem. Ostale teme: - Novo šolsko leto je pred vrati, na srednjih šolah so se začeli popravni izpiti. Šolniki pa opozarjajo na pomanjkanje navodil. - Veljati so začela nova pravila za preprečevanje širjenja koronavirusa. Med drugim so na večini kulturnih prireditev znova obvezne zaščitne maske in pogoj PCT - Na Ljubljana Festivalu bo zvečer premierno zaživel broadwayski muzikal Chicago.
Današnji praznik Marijinega vnebovzetja je zasenčilo dogajanje v Afganistanu. Talibani so po sinočnjem zavzetju nekoč protitalibanske trdnjave, mesta Mazar-e-Sharif, in mestu Džalalabad, danes obkolili in vstopili v prestolnico Kabul, ki je bilo še edino mesto v rokah afganistanske vlade. Ta ljudi poziva, naj ostanejo mirni, saj naj bi se dogovorili za miren prenos oblasti. Tudi talibani zagotavljajo, da so ljudje in njihovo premoženje varni. Zahodne države medtem pospešeno evakuirajo svoje ljudi iz države. Druge teme: - Po uničujočem potresu na Haitiju pod ruševinami iščejo morebitne preživele - Ob velikem šmarnu na Brezjah poziv k cepljenju - Še en prometno obremenjen konec tedna; večurne čakalne dobe na več mejnih prehodih
V skladu z napovedmi in izkušnjami iz preteklih turističnih sezon soboto zaznamujejo dolgi zastoji pred mejnimi prehodi tako proti morju kot proti notranjosti. Čakanje podaljšuje tudi preverjanje pogojev PCT, ki bo ob slabšanju epidemičnih razmer marsikomu pošteno otežilo življenje. Zaposleni v več dejavnostih, ki niso preboleli covida oziroma proti bolezni niso cepljeni, bodo morali hitra testiranja kmalu opravljati vsakih 48 ur. Druge teme: - Talibani bliskovito proti Kabulu, ocene o pripravljenosti afganistanskih sil na ameriški umik iz države zgrešene - Gradbeništvo v razcvetu, za velike infrastrukturne projekte domača panoga s premalo zmogljivosti - Olimpijski prvak v kolesarskem kronometru Primož Roglič po tretji zaporedni naslov na Vuelti
Delodajalci, ki bodo po 23-em avgustu morali plačevati obvezno testiranje na koronavirus za zaposlene, so ogorčeni in opozarjajo na visoke stroške. Ob tem opominjajo, da je testiranje na vsakih 48 ur organizacijsko težko izvedljivo. V Dogodkih in odmevih tudi: - Inflacijo najbolj poganjajo višje cene energentov, ob nadaljevanju trenda nove podražitve za odjemalce že jeseni - Zahteva neimenovanih evropskih tožilcev za začasno odredbo zavrnjena, sodišče zdaj prednostno o pravilnosti razveljavitve prvega razpisa - Padec Kabula le še vprašanje časa; obeta se še en množični beg prebivalstva iz Afganistana
Slabe tri tedne pred začetkom pouka še vedno ni jasno, kako bo ob slabšanju epidemičnih razmer potekal pouk. Šolniki so na nogah, saj od pristojnih ne dobijo nobenih uradnih priporočil ali navodil, kako organizirati delo. Druge teme: - V srednjih šolah in zadnji triadi osnovnih šol bo omogočeno samotestiranje. Kdo bo kril stroške hitrih testov? - Razmere v Afganistanu se po umiku tujih vojaških sil hitro slabšajo; talibani nadzorujejo že dve tretjini ozemlja, do Kabula bi lahko prišli v treh mesecih. - Italija se ob temperaturnem rekordu spopada z dodatnimi požari, ki so na jugu države zahtevali že pet smrtnih žrtev.
Slovenija po evropskih epidemioloških merilih iz zelene prehaja v oranžno fazo. Rdečo naj bi dosegli v začetku septembra ob postopnem povečevanju števila okužb na dnevni ravni. Druge teme: - Zaradi širjenja virusa je več podjetij odpovedalo sodelovanje na skorajšnjem sejmu Agra. - V skladu z zakonskimi spremembami so do invalidnine za telesno okvaro znova upravičeni tudi tisti, ki so se poškodovali izven dela. - Na tujem odmeva vse hitrejše napredovanje talibanov v Afganistanu. Nadzirajo več kot polovico ozemlja in več kot četrtino pokrajinskih prestolnic.
Svetovalna skupina za covid-19 vladi predlaga, da bi v novem šolskem letu tudi za dijake veljalo upoštevanje sistema PCT, a ravnatelji srednjih šol opozarjajo, da gre za ukrep, ki ga bo v praksi težko izvajati. V Dogodkih in odmevih tudi: - Z razpisom za skrajšanje čakalnih dob 20 tisoč pacientov do hitrejše zdravstvene storitve, sodelujoči zdravniki do dodatne polovice plače - Talibani vsak dan z večjim nadzorom v Afganistanu, z zasedenih območij beži več tisoč civilistov - Balkan, Grčija in Italija v primežu obsežnih požarov, vremenoslovci ob novem vročinskem valu napovedujejo rekordne temperature
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Olimpijski ogenj v Tokiu so po 17-ih dneh ugasnili, olimpijsko zastavo pa predali naslednjemu gostitelju Parizu. S tem so se z enoletno zamudo končale zaradi pandemije ene bolj posebnih iger, ki so bile hkrati najuspešnejše za slovensko odpravo. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Talibani zavzeli Kunduz, padajo tudi druga glavna mesta afganistanih pokrajin. Slovenski gasilci v Severni Makedoniji preprečili širjenje požara na minsko polje. Solkanski trg namesto parkirišča postaja kraj druženja.
Čeprav je četrto mesto slovenske košarkarske reprezentance na olimpijskih igrah zgodovinski uspeh - to je bila pravzaprav že sama uvrstitev nanje - tako med našimi košarkarji kot športnimi navdušenci doma vlada razočaranje, ker je ostala brez bronaste kolajne. Preostali poudarki oddaje: - Korak nazaj Poljske pri pravosodni reformi za umiritev spora z Evropsko unijo - Nekdanji italijanski premier Conte prevzel vodenje Gibanja petih zvezd - Skrbi vzbuja širjenje koronavirusne različice delta tudi v Rusiji
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Aplikacija za preverjanje pogoja PCT se uporablja; ni pa znano, ali ima pravno podlago. Nacionalni inštitut za javno zdravje kljub izteku roka še vedno ni predložil zahtevanih pojasnil in takšno sodelovanje je po mnenju informacijske pooblaščenke Mojce Prelesnik skrb vzbujajoče. Stresni testi bank v evrskem območju kažejo, da imajo slovenske banke tudi v neugodnih razmerah dovolj kapitala, Nova KBM se odreže malo bolje od NLB. Očitno so banke v zadnjih letih bolj previdne pri kreditiranju. Poljska je beloruski atletinji Kristini Timanovski podelila humanitarni vizum, njen mož Arsenij Zdanevič je medtem zapustil Belorusijo. Ob mednarodnem dnevu spomina na žrtve genocida nad Romi in Sinti so v mariborski Sinagogi pripravili predavanje o nedavno sprejeti definiciji anticiganizma. Ta je po besedah Vere Klopčič pomembna zato, ker je umestila spomin na romski genocid v dejavnosti za spomin na holokavst.
Slovenski košarkarji v Tokiu ostajajo neporaženi. Po napeti in izenačeni tekmi so premagali svetovne prvake Špance in osvojili prvo mesto v skupini ter bili med nosilci pri žrebu četrtfinalnih parov. V boju za uvrstitev med najboljše štiri ekipe na olimpijskih igrah bodo v torek igrali z Nemci. Preostali poudarki oddaje: - Pred mejnimi prehodi spet dolge kolone pločevine. - Slovenski in hrvaški hotelirji si manejo roke. - V nekaterih državah novi protesti proti cepljenju in ukrepom.
Slovenija je na olimpijskih igrah v Tokiu dočakala tudi prvi atletski finale. Velike upe je vzbujal metalec diska Kristjan Čeh, ki je na koncu osvojil peto mesto. V Dogodkih in odmevih boste slišali še: - Za vstop na Hrvaško tudi več kot 6-urno čakanje, Metličanom prekipeva zaradi gostega prometa - V številnih delih Slovenije divjala neurja, tudi s točo, Balkan v primežu hude vročine in požarov - Drama "Jugoslavija, moja dežela" o bolečem spoprijemanju s preteklostjo tudi na koprskem odr
Več sto navdušenih navijačev je na Brniku pozdravilo olimpijskega prvaka v kronometru Primoža Rogliča, ki se je za kratek čas vrnil v domovino. Druge teme: - Organizatorji prireditev in ponudniki storitev pogoje PCT vendarle lahko preverjajo tudi prek aplikacije. Ta je bila namreč objavljena danes in omogoča preverjanje brez vpogleda v osebne ali zdravstvene podatke. - Podražitev naftnih derivatov je najbolj vplivala na 2-odstotno letno inflacijo, kolikor je tudi cilj evropske centralne banke. Kakšne so projekcije Banke Slovenije? - Generalni direktor RTV je programskemu svetu predlagal razrešitev direktorice Televizije, ta njegove očitke zavrača.
Slovenski košarkarji so se z drugo zmago na olimpijskih igrah že uvrstili v četrtfinale. S tem in s prepričljivo igro, pri kateri je v ospredju moštveni duh, se povečujejo tudi pričakovanja navijačev glede kolajne. Preostali poudarki oddaje: - Zdravstveni minister Poklukar je na Kočevskem tamkajšnjo občino zaradi njenega dobrega organiziranja cepljenja proti covidu postavil za zgled drugim. Posebno je pohvalil mobilne enote. - Mini schengen Srbije, Albanije in Severne Makedonije ali Odprti Blakan, kot se pobuda imenuje od danes, bi lahko zaživel čez manj kot poldrugo leto. - Svet z današnjim dnem vstopa v okoljski dolg - človeštvo porabi naravnih virov za skoraj dva planeta.
Primož Roglič je v vožnji na čas poskrbel za pravi kolesarski spektakel. S fantastičnim kronometrom je daleč za seboj pustil vso konkurenco in torej osvojil olimpijsko zlato medaljo! Nov zgodovinski dan za slovenski šport so najbolj bučno proslavili v Rogličevem Zasavju, kjer nihče ni dvomil v moč kolesarskega junaka iz Kisovca. Druge teme: -Živahno in slovesno je danes tudi v Tacnu, kamor se je vrnil zlati kanuist Benjamin Savšek. S srebrom ovenčana judoistka Tina Trstenjak se na ljubljansko letališče vrača zvečer. -Unesco je na današnjem zasedanju na seznam svetovne naravne in kulturne dediščine vpisal izbrana dela arhitekta Jožeta Plečnika v Ljubljani. - Po okoljski nesreči v Leverkuznu okoljevarstveniki opozarjajo, da kemična podjetja in sežigalnice - v želji po nižjih stroških in višjem dobičku - postajajo vse nevarnejša.
Neveljaven email naslov