Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
Poslanci državnega zbora pretresajo interventni zakon za pomoč gostinstvu in turizmu, ki sta bila med epidemijo najbolj prizadeta. Zakon med drugim predvideva subvencioniranje regresa za letni dopust in nove bone, ne pa tudi kritja izpada dohodkov med zaprtjem. V večjem delu opozicije so do predloga kritični, kljub temu pa se mu obeta zadostna podpora. Ostale novice: - Ob vse hitrejšem širjenju različice koronavirusa delta se vrstijo svarila pred jesenskim zaprtjem in pozivi k cepljenju. - K povečanju števila primerov okužbe pri nas je prispevalo tudi več kot 50 dijakov, ki so se okuženi vrnili z maturantskega izleta v Španiji. - Madžarski zakon, ki prepoveduje vsebine LGBTv izobraževalnem procesu, je na tnalu Evropskega parlamenta; številni poslanci zahtevajo zamrznitev izplačil evropskih sredstev Madžarski. - Mineva natanko 30 let od podpisa brionske deklaracije, ki je končala vojaške spopade slovenske osamosvojitvene vojne.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Začetek julija je ob dodatnem sproščanju omejitev prinesel svež zagon turizmu, ob uveljavitvi enotnega načina preverjanja covidnih potrdil pa - vsaj na papirju - tudi lažje prehajanje mej. S Hrvaške prihajajo spodbudne novice, na dnevni ravni imajo prvič to sezono več kot pol milijona turistov - velika večina je tujcev. Nekaj mejnih prehodov z južno sosedo je tudi danes zelo obremenjenih. V oddaji tudi: - Kakšna pojasnila bodo od Slovenije zahtevali v Bruslju in Strasbourgu? - Američani praznujejo dan neodvisnosti, znova bolj množično in z ognjemeti. - Tadej Pogačar prvič na letošnjem Touru kolesari v rumenem, Roglič in van der Poel sta končala nastope v Franciji.
Predsednik republike Borut Pahor se je odzval na besede premierja Janeza Janše in notranjega ministra Aleša Hojsa ob včerajšnjem srečanju s tujimi novinarji. Glede Hojsovih izjav o svinjah in evropskih birokratih je povedal, da niso vredne položaja, ki ga zaseda minister, in da bi moral najti način, da se opraviči. Kot je poudaril Pahor, Hojs govori tudi v imenu Sveta Evropske unije, zato mora biti pri tem še toliko bolj pazljiv in spoštljiv. V oddaji pa tudi: - Kanado po vročinskem valu prizadelo več kot 130 požarov - V Prapretnem naj bi jeseni stala največja sončna elektrarna v Sloveniji - Na Ljubljana Festivalu namesto celotne opere Carmen izvedli le posamezne odlomke
Dan po začetku slovenskega predsedovanja Svetu Evropske unije je naša država v središču pozornosti tujih novinarjev, a ne tako, kot bi si želeli. Premier Janez Janša jim je predstavil videoposnetek o stanju medijev pri nas, kot ga vidi sam. Nekaj začudenih pogledov je sprožil tudi notranji minister Aleš Hojs z izjavo o svinjah v evropski birokraciji. V oddaji še: - Ob vrnitvi iz temno rdečih držav bo od jutri treba v 10-dnevno karanteno. - Pred ruskimi parlamentarnimi volitvami vse večji pritisk oblasti na neodvisne medije in opozicijske aktiviste - V Rimu vznemirja razstava Večje od mene - Junaški glasovi iz nekdanje Jugoslavije
Slovenija je po 13 letih znova prevzela predsedovanje Svetu Evropske unije. Na obisku v naši državi je danes ekipa evropskih komisarjev na čelu s predsednico komisije Ursulo von der Leyen. Ta je potrdila slovenski načrt za okrevanje po pandemiji. Bi bilo lahko črpanje sredstev ogroženo zaradi znanih zapletov, na katere je pozorna tudi Evropa? Druge teme: - Še vedno sta aktualni neimenovanje evropskih delegiranih tožilcev - njuno tožbo je upravno sodišče zavrglo - in financiranje Slovenske tiskovne agencije. Ta ostaja brez denarja za opravljeno javno službo, financiranje pa se po besedah direktorja Bojana Veselinoviča zaradi vladne zahteve po reviziji še odmika. - Vlada gostinstvu in turizmu po večmesečnem zaprtju namenja dobrih 240 milijonov evrov. Zaposleni v teh panogah so pričakovali več, gospodarski mnister Zdravko Počivalšek pravi, da so iskali ravnotežje med nujno pomočjo in stabilnostjo javnih financ. - 70 tisoč ljudi je na pekinškem Trgu nebeškega miru slavilo 100-letnico komunistične partije. Kitajski predsednik Ši Džinping je ob tem tuje sile posvaril pred vmešavanjem v zadeve Pekinga.
S ponedeljkom se obetajo nove sprostitve omejevalnih ukrepov. Tako v notranjosti gostinskih lokalov ne bo več treba nositi mask, med drugim bo odpravljena predpisana razdalja med mizami. Odločitev so ministri sprejeli na današnji seji na Ptuju, kjer je vlada začela obisk Podravja. Tamkajšnji prebivalci bodo bržkone najbolj veseli novice, da bo mesto po več letih zapletov le dobilo svoj urgentni center. Druge teme: Razpoke, ki se na področju človekovih pravic že leta ne rešujejo, so se v pandemičnem letu še poglobile. Tako opozarja varuh človekovih pravic Peter Svetina ob predaji letnega poročila. Dan pred slovenskim prevzemom predsedovanja Svetu Evropske unije pa prihajajo tudi nova opozorila o vladnem sistematičnem spodkopavanju svobode medijev. Ruski predsednik Putin je odgovarjal na vprašanja državljanov. Nedavni incident v Črnem morju je označil za provokacijo.
Poklicni gasilci bodo jutri začeli dvodnevno opozorilno stavko, s katero želijo izpostaviti, da vlada ne posluša njihovih zahtev. Po trditvah sindikata stavka ne bo uperjena zoper državljane, temveč zoper vlado. Če se pogajanja ne bodo premaknila z mrtve točke, v sindikatu napovedujejo stopnjevanje stavkovnih aktivnosti. Na ministrstvu za obrambo pa menijo, da stavka ni potrebna. Druge teme: Skupščina Luke Koper je prinesla nove nadzornike, medtem se pojavljajo vprašanja, kaj bo to pomenilo za upravo. Nevladne organizacije so na nogah, saj pravijo, da je vladna Služba za razvoj in evropsko kohezijsko politiko naknadno dodala nov pogoj za črpanje norveških razvojnih sredstev in - kot menijo nevladniki - brez vednosti Norveške. V Črnem morju potekajo vojaške vaje Združenih držav Amerike in Ukrajine ter številnih drugih držav, tudi članic Nata. Pozorno jih spremlja tudi Rusija, katere mornarica je v vodah ob polotoku Krim prejšnji teden proti britanskemu rušilcu izstrelila opozorilne strele.
Država namerava iz različnih virov in iz proračuna v naslednjih desetih letih za naložbe v zdravstvu nameniti 1,9 milijarde evrov. S tem naj bi po besedah ministra za zdravje Janeza Poklukarja popravili tisto, kar je država zanemarjala več desetletij. Poklukar pa svari tudi pred novim valom okužb. Ostale teme: - Ustavno sodišče na podlagi primera farmacevtka: Dveletni rok za začetek kazenskega pregona na podlagi prisluhov lahko preiskovalni sodnik v konkretnem primeru tudi podaljša. - Vlada UKOM-u naložila, da Slovenski tiskovni agenciji nakaže predujem v višini 845 tisoč evrov za opravljanje javne službe, ko STA omogoči vpogled v zahtevano dokumentacijo. - V Četrtni skupnosti Polje in Civilni iniciativi proti nepravilnemu skladiščenju odpadkov so glede nepravilno skladiščenega elektrofiltrskega pepela in mulja iz čistilnih naprav komunalnih odpadnih voda v Zalogu pri Ljubljani jasni. Blato mora proč!
Današnji dan je v zgodovino zapisan kot prelomen. Pred 30-imi leti se je namreč začela vojna za Slovenijo. Dogajanje je podrobno dokumentirano v arhivih naše medijske hiše, ki je ob osamosvajanju krepila zaupanje ljudi v nastajajočo državo. O odločilnih trenutkih preteklosti po drugih poudarkih oddaje: - Ob dnevu policije opozorila, da je policistov premalo, njihov status pa neurejen - Slovenija prevzema vajeti Sveta Evropske unije: kaj to pomeni za Zahodni Balkan? - Naši odbojkarji v svoji prvi sezoni Lige narodov četrti, za naslov se borijo Brazilci in Poljaki
Naša država praznuje 30 let samostojnosti. Natanko pred tremi desetletji je namreč Slovenija na Trgu republike slovesno razglasila samostojnost in neodvisnost. Na drogu pred državnim zborom je zastavo dotedanje jugoslovanske republike Slovenije zamenjala zastava na novo nastale države Slovenije. Več o praznovanjih in odmevih v Dogodkih in odmevih. V oddaji tudi: - So vsi Slovenke in Slovenci zdaj svobodni in enakopravni člani družbe? - Ameriški umik iz Afganistana kljub nasilju talibanov po časovnici - Začel se je Tour, naši odbojkarji danes za finale Lige narodov
Da je Slovenija rojena za uspeh, je na dopoldanskem dnevu odprtih vrat v predsedniški palači poudaril predsednik republike Borut Pahor, ki bo slavnostni govornik na nocojšnji osrednji državni slovesnosti v Ljubljani. Spomin na ključne dogodke osamosvojitve Slovenije sledi po drugih poudarkih oddaje: - Potreba po kulturnih vsebinah leta 1991 izjemna, danes usiha - Pozitivna ocena slovenskega načrta okrevanja po pandemiji predvidoma prihodnji teden - V silovitem neurju s tornadom na Češkem umrlo najmanj pet ljudi
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
.V skladu s posodobljeno strategijo cepljenja proti covidu-19 naj bi vsem, ki se želijo cepiti, a imajo težave z usklajevanjem terminov ali druge ovire glede odhoda na cepilno mesto, omogočili cepljenje - tudi z večjim številom mobilnih enot. Prav tako naj bi vsem zainteresiranim omogočili možnost izbire cepiva. Prav to je zjutraj pred cepilni center v Mariboru privabilo nekaj več ljudi. Več po drugih poudarkih: - Sindikat delavcev gostinstva in turizma opozarja na slab položaj delavcev v panogi, meni tudi, da ukrepi vlade niso bili zadostni - Španska vlada odobrila pomilostitev zaprtih zagovornikov katalonske samostojnosti - V Celju začetek Dnevov komedije, tokrat v okrnjeni obliki
Medtem ko se epidemija covida pri nas k sreči še naprej umirja, skrbi vzbuja upad interesa za cepljenje. Skrbi predvsem zelo nizka precepljenost tistih, ki polnijo bolnišnice. Ker veliki cepilni centri ostajajo preslabo obiskani, naj bi se cepljenje počasi preusmerilo v ambulante družinske medicine. V oddaji tudi: - Od danes je mogoča izbira med cepivi, na voljo je več kot pol milijona odmerkov - Evropska komisija glede financiranja STA pričakuje hitre rešitve in ohranitev njene neodvisnosti, agencija se bo pritožila na sodno zavrnitev zahteve za takojšnje izplačilo nadomestila za javno službo - Združeni narodi opozarjajo na najhujše nazadovanje na področju človekovih pravic na svetu v več desetletjih
Minister za zdravje Janez Poklukar je znova pozval ljudi, naj se cepijo, saj je to glavno orožje v boju proti epidemiji. Cepiva v državi je dovolj, zato bodo imeli ljudje od jutri možnost izbire med cepivi različnih proizvajalcev. Koordinator za cepljenje Jelko Kacin pa je ob tem napovedal, da bodo s spremenjeno organizacijo cepilna mesta pripeljali bližje ljudem. V oddaji tudi: - Slovenska tiskovna agencija 30-letnico obstoja dočakala v vladnem finančnem primežu - Zaradi zamude ministrstva za kulturo slovenske kulturne organizacije brez podpore pri iskanju evropskih sredstev - Na svetovni dan beguncem pozivi svetovnim voditeljem h okrepitvi mirovnih prizadevanj
Od ponedeljka naprej si bo lahko vsak sam izbral, s katerim cepivom se želi cepiti, je danes povedal premier Janez Janša na današnjem kongresu SDS v Slovenskih Konjicah, kjer SDS potrjuje programske resolucije. Delegati, teh se je zbralo več kot 700, bodo ob tem za predsednika stranke znova izvolili Janeza Janšo, saj nima protikandidata. Bolj napeta bo tekma za vodenje Desusa, kjer se za predsedniško mesto potegujejo trije kandidati. V oddaji tudi: - V Strasbourgu ustanovno plenarno zasedanje konference o prihodnosti Evrope - Na iranskih predsedniških volitvah zmaga konservativnega klerika Raisija - Ulice Ljubljane v znamenju Parade ponosa
Skrb vzbujajoče vesti o onesnaženjih s komunalnim blatom vznikajo kot gobe po dežju. Padavin sicer ni, z vse višjimi temperaturami pa se ob skrbeh za okolje širi še neznosen smrad. Šentjurska občina ne želi čakati na odločbo inšpektorata in je začela sanacijo, v povezavi z blatom v Pivoli pa preiskovalni sodnik zaslišuje osumljence. V oddaji tudi: - Zdravniki spremembe zakonov o zdravstvu označili za simbolen korak, a v pravo smer - Ultimat belgijskega sodišča: AstraZeneca mora Uniji dostaviti cepivo ali za vsak odmerek plačati kompenzacijo - Sprejetje resolucije o Srebrenici in odstavitev ministra zaradi zanikanja genocida Črno goro pahnila v politično krizo
Neveljaven email naslov