Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo. Prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem sta tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje. Zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled.
Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to, in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal, kako se trend spreminja, kdo kupuje in zakaj, pa tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo. Prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem sta tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje. Zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled.
Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to, in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal, kako se trend spreminja, kdo kupuje in zakaj, pa tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
Miran Rustja, zborovodja kar šestih primorskih pevskih sestavov in predsednik Zveze kulturnih društev Nova Gorica, je naš današnji gost. Z mešanim pevskim zborom Motiv je namreč med 20. in 30. oktobrom gostoval na turneji v Kanadi, kjer je rojakom pripravil kar 14 koncertnih dogodkov. V novogoriški studio ga je ob vrnitvi domov povabila Tatjana Gregorič.
"Vojna proti ljudem. Izrael, Palestinci in globalna pacifikacija" je naslov zadnje knjige Jeffa Halperja, izraelsko-ameriškega antropologa in aktivista za pravice Palestincev na zasedenih ozemljih, ki je bil leta 2006 tudi kandidat za Nobelovo nagrado za mir. Ob letošnji izdaji italijanskega prevoda, je oktobra imel številna srečanja s študentkami in študenti različnih italijanskih univerz. Rdeča nit pogovorov je bila vsebina njegove knjige, ki razkriva, kako je vojna v Palestini dejansko izraelski laboratorij za preizkušanje novih orožij in orodij nevidnega, a vseprisotnega nadzora. In ta 'matrica nadzora' oziroma trajne pacifikacije ljudi, opozarja Halper, se uveljavlja na globlani ravni. Eno predavanje je imel tudi na Fakulteti za humanistične študije v Kopru. Ob tej priložnosti se je z njim pogovarjala Lea Širok. Foto: Arhiv Nade Pretnar
Ob prvem novembru, dnevu spomina na mrtve, poleg sveč, grobove krasijo tudi krizanteme. Najpogosteje tiste z velikimi cvetovi. V zadnjih letih vse pogosteje vidimo tudi drobnocvetne, marjeticam podobne krizanteme, različnih barv. Krizantema v zahodnem svetu predstavlja minljivost,smrt, žalovanje in spomin. Na vzhodu ima povsem drug pomen. Je cvetlica sreče, ki ji nekateri pripisujejo tudi zdravilne učinke. Ste vedeli, da moramo semena ali podtaknjence krizanteme v zemljo položiti že spomladi, da polno zacvetijo sredi oktobra? Zgodbo o krizantemi je pripravila Barbara Kampos.
Naša gostja bo VESNA KLANČAR iz Parecaga, okroglo dekle, ki sebe sprejema takšno, kot je. O oblinah je posnela dokumentarni film "Beauty has no size", predstavili so ga na Filmskem festivalu v Portorožu ... pa to sploh ni njen prvi film. Čeprav je po poklicu trgovka, je po duši plesalka in umetnica, tudi manekenka s t.i. "curvy models", z dekleti, ki imajo svoje obline rade in življenje brez zadrege zajemajo s polno žlico. Vesna Klančar je nastopila tudi na Curvy festivalu v Italiji, njen film pa ima visoko število ogledov.
Smilja Baranja je bila s člani radijskega kluba Gremo plesat na obisku na Predmeji. Vas je na južnem delu Trnovske planote in je najvišja točka občine Ajdovščina. Domačini ji pravijo Gora. Družili so se s pesnikom in pisateljem ter zbirateljem ljudskega izročila Francem Černigojem, rojenim na Predmeji. Izdal je tudi knjigo "Gora nad deželo" - "Od Čavna tja do Nanosa". Našim poslušalcem pa je takole predstavil svojo rojstno pokrajino, ko so stali ob spomeniku "materi Gorjanki":
Andragoško društvo Morje- Univerza za tretje življensjko obdobje v Izoli, je oktobra slovesno obeležilo svojih prvih deset let ustvarjalnega druženja in delovanja. Njivo druženje bogati tako ljudi, ki so že upokojeni in jim čas drugače teče, kot tudi mentorje, ki pridne in močno motivirane učence učijo brez pritiska in ocen, verjetno pa ne brez domačih nalog .Tatjana Kodarin je z nami, vse od ustanovitve predsednica društva Morje. V goste jo je povabila Nataša Benčič.
Na začetku 20. stoletja sta Alojz Lavrenčič in Ferdinand Škrlj odšla na Kmetijsko šolo Grm, kjer sta pridobila znanje o novem načinu cepljenja in odtlej se je v Vrhpolju pri Vipavi začelo razvijati trsničarstvo. O pridelavi trsnih cepljenk in vsem, kar sodi zraven, je nastal film Trsnica, ki so ga predstavili v Goriškem muzeju. Pod scenarij se podpisuje dr. Borut Koloini, k pogovoru ga je povabila Ingrid Kašca Bucik.
Flirrt so svoj sedmi, tokrat dvojni, studijski album napovedali že pred tremi leti, ob gostovanju v oddaji Izštekani pri Juretu Longyki, takrat tik pred izidom akustičnega albuma 'Izpod kovtra'. Šestindvajset novih skladb je nastajalo v zadnjih treh letih in prvih 13 je izšlo 11. oktobra letos na prvem ploščku 'Jekyll & Hyde'. Drugih 13 pa bo izšlo 8.2.2018, na drugem ploščku. Naslov albuma se sklada s celostno podobo, ki jo Flirrt podaja svetu - z novim albumom želi zasedba pokazati svoja dva obraza. Prvi je tisti bolj mainstreamovski, pop, tipičen flirrt album. Drugi del pa bo njegovo popolno nasprotje - tako z zgodbami, ki jih bodo prinesle nove skladbe, kot po zvočni plati. Dogajanje v skupini nam predstavi Rok Lunaček.
Slovenska narečna krajina je izjemno pestra. Da to drži, so nas prepričali tudi sodelujoči na drugem natečaju Vsaka vas ima svoj glas, ki ga je v četrtek, 12. oktobra 2017, gostila Osnovna šola Sečovlje. Šolsko telovadnico sta na zaključni prireditvi natečaja napolnila humor in radoživost narečij Štajerske, Koroške, Dolenjske, tržaškega Krasa in slovenske Istre. Slovenski osnovnošolci iz Madžarske pa so pozdrave poslali v video zapisu. Reportažni zapis dogodka je pripravila Lea Širok.
Natalija Planinc je prejemnica Zlatega grba občine Piran. V obrazložitvi nagrade je predlagatelj že v prvem stavku povedal bistvo: verjetno ni nikogar v Piranu, ki ne bi poznal Natalije. Pa ne samo zato, ker je njena podoba z rdečimi lasmi in vselej posebnimi oblačili, tako markantna, pač pa zato, ker že vse svoje življenje povezuje ljudi vseh generacij na področju izobraževanja, prostovoljstva in medgeneracijskega sodelovanja posebej na področju naše kulturne dediščine. Z Natalijo Plalnic se pogovarja Nataša Benčič.
Koliko internetnih gurujev potrebujemo, da zamenjajo žarnico, da napišejo skladbo, koliko let potrebujemo, da avtor glasbenih uspešnic stopi naprej in vzame mikrofon v roke? Enoznačnega odgovora na kompleksna vprašanja seveda ni, enega pa vendarle ponuja Primož Žižek. Strokovna in poslovna javnost ga poznata kot izkušenega analitika digitalnega sveta, glasbena pa ima v spominu tudi nekaj njegovih glasbenih epizod, v katerih se je, največkrat kot sodelavec Tomislava Jovanoviča - Tokca, pojavljal v vlogi tekstopisca in avtorja glasbe. In če je v glasbenem okolju doslej zasedal zaledne vloge, bo tokrat pred našim mikrofonom v glavni vlogi! S psevdonimom Erik Platon.
Znanstveniki se že desetletja ubadajo z reševanjem uganke o izvoru kozmičnih žarkov ekstremnih energij. Najnovejše meritve, ki so jih opravili znotraj mednarodne kolaboracije Pierre Auger nedvoumno dokazujejo, da so izvori izven naše galaksije. O lovu na delce skoraj svetlobne hitrosti imamo poročilo iz prve roke - v novogoriški studio je Zdenka Tomulić povabila doktorja Danila Zavrtanika, člana skupine slovenskih znanstvenikov, ki sodelujejo v raziskavah v največjem observatoriju na svetu.
Na pragu jeseni bomo brez novih nakupov prevetrili omaro. Z izvirnimi zamislimi nam bo pomagala stilistka Blanka Chara Todori, ki nas ne bo napotila v trgovino, ampak bo v naši omari našla nove zgodbe za nov čas, morda le s kakšnim nujnim novim kosom, ki bo podobo zaokrožil. Očaraj sebe, očaraj svet, je njen moto. Pogovor je vodila Nataša Benčič.
Pet let je od takrat, ko se je zato, da ne bi svojim prijateljem na rojstnodnevni zabavi kazal le slik iz otroštva, Darko Grgič odločil, da bo zbral svoje pesmi in jih izdal v obliki pesniške zbirke in zgoščenke. Po petih letih se je ta, sicer izvedenec za reševanje kriz, po poklicu je namreč krizni manager, odločil za glasbeni zapis številka 2.
V nekdanjih skladiščih soli Monfort na Bernardinu se zvečer obeta umetniški dogodek, ki so ga ustvarjalci poimenovali »Pozitivne sile zavzele Monfort«. Na to temo bodo namreč na portoroški obmorski promenadi in v notranjosti skladišč odprli tridnevno razstavo 3S art plakatov, skulptur in likovnih instalacij. Pozitivne vrednote so vsak na svoj način upodobili člani Združenja obalnih kreativcev, izolskega likovnega društva LIK, piranski otroci iz vrtca in šolarji, ter Obalni vegani. Kaj prinaša razstava in zakaj so ustvarjalci izbrali takšen naslov, pa je Lei širok povedal arhitekt in slikar Teo Tavželj, gonilna sila Obalnih kreativcev.
Saro Rutar iz Izole, odlično amatersko kuharico in letošnjo zmagovalko Masterchef kuhinje, smo povabili pred dopoldanski mikrofon. Posredovala je svoje doživljanje napetosti, učenja, spoznavanja, delovanja v skrajnostnem ritmu tekmovalno-izobraževalnega procesa in kako novo znanje umešča v svoj vsakdan.
Andraž Hribar je današnji glasbeni gost v dopoldnevu. S Simfoničnim orkestrom RTV Slovenija je namreč izdal nov album 'Huanani'. Gre za deset skladb, ki jih je sam napisal, za orkestralne aranžmaje pa je poskrbel Rok Golob. Skupaj sta iskala in ustvarila bogat zvok simfoničnega orkestra v sodelovanju s solistom in ustvarila enotno, povezano, celovito zvočno podobo skladb, v kateri se Andražev vokal v celoti spaja s simfoničnim orkestrom. Seveda pa je Andraž Hribar znotraj orkestralne podobe skladb 'obdržal' svojo vlogo skozi subtilno podajanje enkrat pripovednih, drugič pesniških besedil.
V Portorožu se na jubilejnem 20. Festivalu slovenskega filma prvič predstavlja programski sklop, ki so ga poimenovali Podmladek. Predstavili so 7 kratkih filmov nadebudnih osnovnošolskih in srednješolskih ustvarjalcev. Med njimi so tudi mladi primorski avtorji.
Ob začetku šolskega leta tudi na našem radiu preverjamo vzdušje, predvsempa posebnosti nekaterih šol in tokrat vam predstavljamo Šolo glasbe in umetnosti Ozlinka. To je zasebna šola, ki ponuja učenje glasbenih inštrumentov in petja na treh lokacijah: v Ozeljanu, Novi Gorici in Bukovici. V štirih letih delovanja je postala priljubljena tudi med predstavniki starejše generacije. Tatjana Gregorič je obiskala lične učilnice v Kulturnem domu Bukovica in pred mikrofon povabila tako eno od najmlajših kot eno od najstarejših učenk in seveda obe prvi violini šole.
Neli Romanello je učiteljica z Osnovne šole Sečovlje. Med kolegi in starši kroži veliko lepih besed o njej. Je učiteljica s poslanstvom. Pri izbirnem predmetu "turistična vzgoja" je tako nagovorila in animirala otroke ter lokalno skupnost, da se mnogi turistični delavci obračajo nanjo, otroci pa so pravi turistični vodiči. O svoji vlogi in povezovanju s turističnimi organizacijami, z gostinsko šolo in s Fakulteto za turistične študije v Portorožu ter o življenju z generacijami otrok nam je pripovedovala na srečanju pred mikrofonom. O svoji učiteljici so kako misel dodali tudi otroci. Oddajo je vodila Nataša Benčič.
Neveljaven email naslov