Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poveljnik civilne zaščite dnevno koordinira delo več 1000 pripadnikov civilne zaščite, ki pomagajo pri boju z epidemijo.
Poveljnik civilne zaščite dnevno koordinira delo več 1000 pripadnikov civilne zaščite, ki pomagajo pri boju z epidemijo
Srečko Šestan je poveljnik Civilne zaščite Republike Slovenije od junija 2012. Ko je najtežje, skupaj s sodelavci stopi v prvi plan. Tako je bilo ob vseh večjih naravnih nesrečah v zadnjem desetletju, osebno je posredoval pri strnjevanju vrst ob nesreči v tovarni Kemis na Vrhniki, leto 2020 pa zaznamuje pandemija koronavirusne bolezni. Srečko Šestan kot poveljnik Civilne zaščite v največji civilnodružbeni akciji od osamosvojitve Slovenije v povprečju vsak dan aktivira in koordinira delo tudi več kot 1000 pripadnikov: “Na delovni dan je decembra v povprečju na terenu 1500 naših ljudi, čez konce tedna nekje od 500 do 600. V zadnjih dneh pomagamo tudi zdravstvenemu osebju pri hitrem testiranju. Če bo treba, bomo pomagali tudi pri cepljenju.”
"Tukaj sem zaradi ljudi. To je moje poslanstvo in ga bom izvrševal dokler bom lahko."
Šestan, ki pravi, da takšnih razmer niso vajeni niti pripadniki civilne zaščite niti zdravstveni sistem, poudarja, da je zadovoljen z delom pripadnikov. Po prvi aktivaciji ob začetku epidemije v marcu je Šestan oktobra spet izdal sklep o aktiviranju državnega načrta zaščite in reševanja. Ta omogoča, da poleg zdravstvenih in drugih služb država uporabi tudi sile in sredstva za zaščito, reševanje in pomoč.
Zaradi velikega števila okuženih so občinski in regijski štabi civilne zaščite ves čas v pripravljenosti in pomagajo pri koordinaciji dela. V različne naloge je vključenih še dodatnih 190 humanitarnih delavcev. Ekipe Rdečega križa pomagajo predvsem v zdravstvu, gasilci pa predvsem pri nalogah prevoza, vzpostavitvi rdečih con in razkuževanju prostorov. Na voljo so tudi prostovoljci Slovenske filantropije in Slovenske Karitas. Civilna zaščita sicer pomaga pri delu približno 60 domov starejših občanov po vsej Sloveniji. Z upanjem ga navdajajo tudi številne nesebične poteze: "Trenutno imamo veliko težavo v domu starejših v Sežani. Praktično vsi varovanci in praktično vsi zaposleni so okuženi. Javila se je celotna izmena iz bolnišnice Izola. Vzeli bodo dopust in prišli pomagat."
Šestanova funkcija je zelo zahtevna in odgovorna, v času različnih družbeno-političnih negotovosti pa je njegovo delo pod različnimi pritiski. “Civilno zaščito sem distanciral od vseh nabav. To je bila pravilna rešitev, na katero se vsak dan spomnim, hvaležen sem, da sem se tako odločil,” je povedal, ko je junija postal ime meseca. Poudaril je tudi pomen nevladnega sektorja: “Imamo nekatere organizacije, ki nam zelo pomagajo. Njihove roke bodo vedno zelo dobrodošle. Skrb za nevladne organizacije je v Sloveniji potrebna.”
Jeseni je ministrstvo za obrambo v ne povsem pojasnjenih okoliščinah Šestanu odvzelo vodenje operative na Upravi RS za zaščito in reševanje, po uradni obrazložitvi so ga želeli razbremeniti. Ostal je poveljnik civilne zaščite, a kljub veliki avtoriteti med ljudmi zelo redko javno nastopa. Pred tedni je ob predstavitvi vloge civilne zaščite v domovih za starejše občane komentiral tudi morebitno pomoč njegovih struktur pri testiranjih. “Če bi šlo za množično testiranje populacije, kot so naredili Slovaki, lahko pomagamo s strukturami, ki jih imamo, in pa tudi z vključevanjem Slovenske vojske,” je besede Srečka Šestana prenesla Slovenska tiskovna agencija. Civilna zaščita v zadnjih dneh sicer že pomaga pri prostovoljnem testiranju po različnih slovenskih občinah, v pripravljenosti so tudi za pomoč pri cepljenju: “Konkretne dejavnosti bodo odvisne od nabave cepiv in navodil ministrstva, mi bomo pomagali po najboljših močeh.”
“Letos nisem imel niti enega dneva pravega dopusta. Formalno že, a med dopustom tako rekoč nisem šel iz svoje občine, vseskozi so zvonili telefoni. Takšno je moje delo, moje poslanstvo.”
Srečko Šestan je star 65 let, prihaja iz Ilirske Bistrice, po izobrazbi je univerzitetni diplomirani inženir lesarstva, na Upravi RS za zaščito in reševanje je zaposlen od leta 1996. Veliko se je naučil od svojega predhodnika Mirana Bogataja, ki je desetletja poosebljal učinkovito spopadanje z naravnimi nesrečami v Sloveniji: “Hočem in zahtevam red. Ko je treba, sem odločen. Ni pa treba vpiti. Od Bogataja sem se veliko naučil. Z njim sva tesno sodelovala celih 16 let,” je pred leti povedal v intervjuju za časnik Dnevnik.
Foto: Bobo
Poveljnik civilne zaščite dnevno koordinira delo več 1000 pripadnikov civilne zaščite, ki pomagajo pri boju z epidemijo.
Poveljnik civilne zaščite dnevno koordinira delo več 1000 pripadnikov civilne zaščite, ki pomagajo pri boju z epidemijo
Srečko Šestan je poveljnik Civilne zaščite Republike Slovenije od junija 2012. Ko je najtežje, skupaj s sodelavci stopi v prvi plan. Tako je bilo ob vseh večjih naravnih nesrečah v zadnjem desetletju, osebno je posredoval pri strnjevanju vrst ob nesreči v tovarni Kemis na Vrhniki, leto 2020 pa zaznamuje pandemija koronavirusne bolezni. Srečko Šestan kot poveljnik Civilne zaščite v največji civilnodružbeni akciji od osamosvojitve Slovenije v povprečju vsak dan aktivira in koordinira delo tudi več kot 1000 pripadnikov: “Na delovni dan je decembra v povprečju na terenu 1500 naših ljudi, čez konce tedna nekje od 500 do 600. V zadnjih dneh pomagamo tudi zdravstvenemu osebju pri hitrem testiranju. Če bo treba, bomo pomagali tudi pri cepljenju.”
"Tukaj sem zaradi ljudi. To je moje poslanstvo in ga bom izvrševal dokler bom lahko."
Šestan, ki pravi, da takšnih razmer niso vajeni niti pripadniki civilne zaščite niti zdravstveni sistem, poudarja, da je zadovoljen z delom pripadnikov. Po prvi aktivaciji ob začetku epidemije v marcu je Šestan oktobra spet izdal sklep o aktiviranju državnega načrta zaščite in reševanja. Ta omogoča, da poleg zdravstvenih in drugih služb država uporabi tudi sile in sredstva za zaščito, reševanje in pomoč.
Zaradi velikega števila okuženih so občinski in regijski štabi civilne zaščite ves čas v pripravljenosti in pomagajo pri koordinaciji dela. V različne naloge je vključenih še dodatnih 190 humanitarnih delavcev. Ekipe Rdečega križa pomagajo predvsem v zdravstvu, gasilci pa predvsem pri nalogah prevoza, vzpostavitvi rdečih con in razkuževanju prostorov. Na voljo so tudi prostovoljci Slovenske filantropije in Slovenske Karitas. Civilna zaščita sicer pomaga pri delu približno 60 domov starejših občanov po vsej Sloveniji. Z upanjem ga navdajajo tudi številne nesebične poteze: "Trenutno imamo veliko težavo v domu starejših v Sežani. Praktično vsi varovanci in praktično vsi zaposleni so okuženi. Javila se je celotna izmena iz bolnišnice Izola. Vzeli bodo dopust in prišli pomagat."
Šestanova funkcija je zelo zahtevna in odgovorna, v času različnih družbeno-političnih negotovosti pa je njegovo delo pod različnimi pritiski. “Civilno zaščito sem distanciral od vseh nabav. To je bila pravilna rešitev, na katero se vsak dan spomnim, hvaležen sem, da sem se tako odločil,” je povedal, ko je junija postal ime meseca. Poudaril je tudi pomen nevladnega sektorja: “Imamo nekatere organizacije, ki nam zelo pomagajo. Njihove roke bodo vedno zelo dobrodošle. Skrb za nevladne organizacije je v Sloveniji potrebna.”
Jeseni je ministrstvo za obrambo v ne povsem pojasnjenih okoliščinah Šestanu odvzelo vodenje operative na Upravi RS za zaščito in reševanje, po uradni obrazložitvi so ga želeli razbremeniti. Ostal je poveljnik civilne zaščite, a kljub veliki avtoriteti med ljudmi zelo redko javno nastopa. Pred tedni je ob predstavitvi vloge civilne zaščite v domovih za starejše občane komentiral tudi morebitno pomoč njegovih struktur pri testiranjih. “Če bi šlo za množično testiranje populacije, kot so naredili Slovaki, lahko pomagamo s strukturami, ki jih imamo, in pa tudi z vključevanjem Slovenske vojske,” je besede Srečka Šestana prenesla Slovenska tiskovna agencija. Civilna zaščita v zadnjih dneh sicer že pomaga pri prostovoljnem testiranju po različnih slovenskih občinah, v pripravljenosti so tudi za pomoč pri cepljenju: “Konkretne dejavnosti bodo odvisne od nabave cepiv in navodil ministrstva, mi bomo pomagali po najboljših močeh.”
“Letos nisem imel niti enega dneva pravega dopusta. Formalno že, a med dopustom tako rekoč nisem šel iz svoje občine, vseskozi so zvonili telefoni. Takšno je moje delo, moje poslanstvo.”
Srečko Šestan je star 65 let, prihaja iz Ilirske Bistrice, po izobrazbi je univerzitetni diplomirani inženir lesarstva, na Upravi RS za zaščito in reševanje je zaposlen od leta 1996. Veliko se je naučil od svojega predhodnika Mirana Bogataja, ki je desetletja poosebljal učinkovito spopadanje z naravnimi nesrečami v Sloveniji: “Hočem in zahtevam red. Ko je treba, sem odločen. Ni pa treba vpiti. Od Bogataja sem se veliko naučil. Z njim sva tesno sodelovala celih 16 let,” je pred leti povedal v intervjuju za časnik Dnevnik.
Foto: Bobo
Ime tedna je postal Vincenc Draksler, dobrotnik iz Kranja, ki je v 17 letih za najbolj ranljive skupine namenil skoraj 2,5 milijona evrov. Pomagal je številnim mladim, ki so bili odrinjeni na rob družbe, njegova zadnja donacija pa je bila za nove prostore Materinskega doma Gorenjske, ki zdaj deluje na Jesenicah.
Ime tedna je postal Andrej Težak Tešky, ki je uresničil ambiciozni projekt najbolj zabavnega ultramaratona – v 10 dneh je pretekel 600 kilometrov in s kolegi komiki nasmejal občinstvo v tridesetih slovenskih mestih. Celoten izkupiček ultraizziva Stand up Maratonec je namenil projektu Botrstvo.
Ime tedna je postala Sonja Molek Cestnik, zastopnica Društva Zaupni telefon Samarijan, dobitnika najvišjega državnega priznanja za izjemne dosežke na področju prostovoljstva. Samarijan je dostopen 24 ur na dan, vsak dan v letu, že 20 let. V tem obdobju je skoraj tisoč prostovoljcev opravilo več kot pol milijona pogovorov z ljudmi v duševni stiski.
Ime tedna je postal predsednik društva Eko krog Uroš Macerl, ki je za vztrajnost in prizadevanje za zaščito okolja, v San Franciscu prejel ugledno nagrado Goldman Environmental Prize. Priznanje, ki ga podeljujejo že 26 let, po svetu pogosto označujejo kot Nobelovo nagrado za okoljske aktiviste.
Ime tedna je postal Oto Luthar, direktor znanstveno raziskovalnega centra SAZU in eden od pobudnikov Shoda za znanost, kjer je več kot tisoč znanstvenikov opozorilo na slabe razmere za delo in od vlade zahtevalo, da jim do leta 2020 nameni odstotek BDP-ja.
Ime tedna je postal Peter Dakskobler, predstavnik gibanja gorskih kolesarjev odprimopoti.si, ki so pri nas pripravili množično čistilno akcijo čiščenja kolesarskih in planinskih poti. S 500 udeleženci so bili na začudenje kolesarskih velesil iz vse Evrope absolutno prvi in zato so dobili priznanje Mednarodne gorskokolesarske zveze IMBA Evropa.
Ime tedna je Xhevat Lumi, kirurg z očesne klinike UKC Ljubljana, ki je z ekipo izvedel prvo avtologno presaditev očesne mrežnice pri nas; poseg, ki so ga v svetu opravili le približno 20-krat. Gre za inovativno metodo, pri kateri bolniku presadijo del njegove zdrave mrežnice, torej živčno tkivo, za katerega je do nedavnega veljalo, da se ga ne da presaditi.
Ime tedna je Dejan Savić iz Greenpeacea Slovenija, ene od več kot 70 civilnodružbenih organizacij, združenih v iniciativo Break Free v Sloveniji. Na podnebni budnici so z več kot 5.300 podpisniki opozorili na prazne obljube Pariškega sporazuma in zahtevali ambicioznejšo podnebno politiko.
Ime tedna je postal Kozma Ahačič, jezikoslovec, ki je z dvema izdajama Kratkoslovnice za osnovnošolce in dijake pogumno prekinil dolgoletno tradicijo ene same, akademske slovnice. Napisal je privlačno, razumljivo slovnico za vse tiste, ki bi radi dobili kratek vpogled v sodoben knjižni jezik, kot ga kažejo sodobni korpusi slovenskega jezika.
Najboljša slovenska smučarka, ki je v letošnji izjemni sezoni osvojila mali kristalni globus v kombinaciji, naslovu svetovne prvakinje v smuku pa dodala tudi zmago v skupnem seštevku kraljevske discipline. Tako je postala prva Slovenka, ki je osvojila smukaški globus v svetovnem pokalu.
Ime tedna je postala Mojca Senčar, dolgoletna predsednica združenja za boj proti raku na dojkah Evropa Donna, ki se je ob letošnji 20. obletnici društva poslovila s te funkcije. S srčnostjo, pogumom in predvsem zgledom je vlivala upanje in na vse mogoče načine pomagala preštevilnim ženskam pa tudi moškim, ki so se ali pa se še borijo z rakom.
Ime tedna je Jožica Maučec Zakotnik, vodja programa Svit, najuspešnejšega presejalnega programa za zgodnje odkrivanje raka ne samo pri nas, ampak tudi enega od najuspešnejših v Evropi. Pojavnost raka na debelem črevesu in danki v Sloveniji se zaradi vse večje odzivnosti pozvanih ljudi in zgodaj odkritih predrakavih sprememb zmanjšuje.
Ime tedna je postal Marko Soršak Soki, bobnar in pobudnik projekta 20 za 20, dobitnik nove medijske nagrade pri nas, žarometa za dobrodelnost. Na njegovo pobudo so v zadnjih dveh letih z glasbenimi inštrumenti opremili že 40 osnovnih šol po Sloveniji in tako 20 tisoč otrokom omogočil ustvarjanje glasbe v svojem okolju.
Ime tedna je Erazem Stonič, dijak Gimnazije Vič, ki je na mednarodni tehnološki konferenci v Pekingu predstavil svoj projekt Model rastlinske čistilne naprave s solarnim dezinfektorjem in se pri svojih komaj 18. letih postavil ob bok najboljšim svetovnim inovatorjem, katerih skupni cilj je razvoj novih tehnologij.
Ime tedna je Andrej Štremfelj, legenda slovenskega alpinizma in himalajec, ki je v svoji bogati karieri postavil prenekatere mejnike. Doma in v tujini je preplezal številne prvenstvene smeri ter vplival na generacije alpinistov. Pri Planinski zvezi Slovenije so se mu poklonili s priznanjem za življenjsko delo.
Ime tedna je Vid Kavtičnik, kapetan slovenske rokometne reprezentance, ki si je v Franciji na svetovnem prvenstu priborila tako želeno medaljo, prvo s svetovnih prvenstev v ekipnih športih. Slovenija se je v napeti tekmi za tretje mesto Hrvaški oddolžila za poraz na SP pred štirimi leti in jo izjemni končnici tekme premagala z vsega golom razlike.
Ime tedna je Roman Jerala, vodja Odseka za sintezno biologijo in imunologijo na Kemijskem inštitutu, kjer so izdelali prototip celične naprave, ki v telesu samodejno zazna vnetje in sproži terapevtski odziv. Tako so naredili prvi korak k naprednemu biološkemu zdravljenju vnetnih bolezni. "Pri našem odkritju gre za posnemanje procesov, ki jih sicer naše telo uporablja za zdravljenje."
Ime tedna je postal Uroš Zupan, pobudnik akcije Šolar na smuči, v okviru katere bodo tudi letos, tretje leto zapored, v petih smučarskih središčih po Sloveniji dva tisoč petsto otrokom omogočili brezplačen smučarski dan, za marsikatere prvo tovrstno izkušnjo na snegu.
Vsak ponedeljek izbiramo Ime tedna, nekoga, ki je v minulem tednu naredil korak dlje, stopil iz povprečja, dosegel več.
Portret slovenskega skakalnega šampiona, ki navdušuje kot športnik in človek.
Neveljaven email naslov