Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Razdalja enega metra in pol kot preventivni ukrep za zajezitev virusa se na urejenih kopališčih izkaže za eno od prednosti, saj se letos na počitnicah pri poležavanju na plažah morda vsaj na določenih kotičkih ne bomo počutili kot sardele v konzervi.
Tudi pravila osebne higiene je treba letos še posebej upoštevati, predvsem ob bazenu, kjer se pred vstopom vanj stuširamo. Za ostale preventivne ukrepe, ki nam vsem lahko polepšajo počitnikovanje na plažah in kopališčih, pa nas usmerja tudi bonton. O njem sta se Darja Pograjc in Katja Krajnc pogovarjali s strokovnjakinjo za bonton Bojano Košnik Čuk.
Na kopališčih nismo sami, zato sledimo pravilom in kulturi vedenja
Jezikovne kikse v poletnem juliju spreminjamo v morske in najprej ugotavljamo, kje se nam velikokrat zatakne pri vedenju na urejenih plažah ob vodi in v zdraviliščih, čeprav tam veljajo pravila in vzpostavljen red. Ob odhodu na plažo ali kopališče namreč vsakič znova naletimo na posameznike ali skupine, ki se ne obnašajo v skladu s splošnimi pravili vedenja. Glasno poslušanje glasbe in številna »rezervirana« mesta, kjer so brisače razprostrte že od ranega jutra in obtežene s kamni, so primeri neodgovornih ravnanj, poudarja Bojana Košnik Čuk, strokovnjakinja za bonton in protokol.
Nujni del skrbi za osebno higieno je tudi tuširanje pred vstopom na bazen. In tudi toaletni prostori so namenjeni temu, da jih uporabljamo – različne potrebe torej opravljamo tam in ne kje drugod. Po tem pa si umijemo roke. Tudi za preoblačenje, še posebej na bolj obljudenih plažah, poskrbimo v prostorih, ki so temu namenjeni, ali pa se ogrnemo v
brisačo. Če gremo v bližnjo trgovino ali bar, si čez kopalke nadenemo oblačila (Ne samo zaradi upoštevanja pravil, temveč tudi zaradi higiene.
"Ne samo zaradi upoštevanja pravil, temveč tudi zaradi higiene. Ko posedamo po klopeh in stolih, se ne nazadnje tudi potimo, zato je prav, da si vsaj podložimo brisačo."
Na uradna kopališča ne sodijo tudi manikura, pedikura, zlorabe alkoholnih pijač, cigaretni ogorki in drugi odpadki. Držati se moramo navodil, ki veljajo za posamezna območja.
Pazljivost velja tudi pri otrocih. Starši naj upoštevajo, da morajo otroci do tretjega leta na sebi imeti pleničko, pa čeprav bi jim želeli privoščiti več svobode. To jim je treba tudi nekoliko omejiti pri njihovem igranju – žoganje na polno plažo ne sodi. Prostor gibanja pa omejimo tudi živalim, saj se jih nekateri bojijo.
Strokovnjakinja pa opaža, da imamo Slovenci težave s tem, da se pritožimo, čeprav nam bonton dodeljuje pravico, da povemo, če nas kaj zmoti, seveda na prijazen način.
Razdalja enega metra in pol kot preventivni ukrep za zajezitev virusa se na urejenih kopališčih izkaže za eno od prednosti, saj se letos na počitnicah pri poležavanju na plažah morda vsaj na določenih kotičkih ne bomo počutili kot sardele v konzervi.
Tudi pravila osebne higiene je treba letos še posebej upoštevati, predvsem ob bazenu, kjer se pred vstopom vanj stuširamo. Za ostale preventivne ukrepe, ki nam vsem lahko polepšajo počitnikovanje na plažah in kopališčih, pa nas usmerja tudi bonton. O njem sta se Darja Pograjc in Katja Krajnc pogovarjali s strokovnjakinjo za bonton Bojano Košnik Čuk.
Na kopališčih nismo sami, zato sledimo pravilom in kulturi vedenja
Jezikovne kikse v poletnem juliju spreminjamo v morske in najprej ugotavljamo, kje se nam velikokrat zatakne pri vedenju na urejenih plažah ob vodi in v zdraviliščih, čeprav tam veljajo pravila in vzpostavljen red. Ob odhodu na plažo ali kopališče namreč vsakič znova naletimo na posameznike ali skupine, ki se ne obnašajo v skladu s splošnimi pravili vedenja. Glasno poslušanje glasbe in številna »rezervirana« mesta, kjer so brisače razprostrte že od ranega jutra in obtežene s kamni, so primeri neodgovornih ravnanj, poudarja Bojana Košnik Čuk, strokovnjakinja za bonton in protokol.
Nujni del skrbi za osebno higieno je tudi tuširanje pred vstopom na bazen. In tudi toaletni prostori so namenjeni temu, da jih uporabljamo – različne potrebe torej opravljamo tam in ne kje drugod. Po tem pa si umijemo roke. Tudi za preoblačenje, še posebej na bolj obljudenih plažah, poskrbimo v prostorih, ki so temu namenjeni, ali pa se ogrnemo v
brisačo. Če gremo v bližnjo trgovino ali bar, si čez kopalke nadenemo oblačila (Ne samo zaradi upoštevanja pravil, temveč tudi zaradi higiene.
"Ne samo zaradi upoštevanja pravil, temveč tudi zaradi higiene. Ko posedamo po klopeh in stolih, se ne nazadnje tudi potimo, zato je prav, da si vsaj podložimo brisačo."
Na uradna kopališča ne sodijo tudi manikura, pedikura, zlorabe alkoholnih pijač, cigaretni ogorki in drugi odpadki. Držati se moramo navodil, ki veljajo za posamezna območja.
Pazljivost velja tudi pri otrocih. Starši naj upoštevajo, da morajo otroci do tretjega leta na sebi imeti pleničko, pa čeprav bi jim želeli privoščiti več svobode. To jim je treba tudi nekoliko omejiti pri njihovem igranju – žoganje na polno plažo ne sodi. Prostor gibanja pa omejimo tudi živalim, saj se jih nekateri bojijo.
Strokovnjakinja pa opaža, da imamo Slovenci težave s tem, da se pritožimo, čeprav nam bonton dodeljuje pravico, da povemo, če nas kaj zmoti, seveda na prijazen način.
»Ali Miheličeva dela dopoldne?« Je takšna uporaba priimka brez imena zdravnice in hkrati podaljševanje z obrazilom –eva – torej “Miheličeva” - slovnični »kiks«? Kako je torej z uporabo priimka brez imena in podaljševanja z obrazili zaradi jasnosti, da gre za žensko, ter kakšna so načelna pravila uporabe oziroma sklanjanja priimkov predvsem ob ženskih, pa tudi moških imenih?
Za jezikoslovce so moška osebna imena zelo pestra in zanimiva kategorija, saj se naše pogovorno sklanjanje imen razlikuje od pregibanja v knjižnem pisanem jeziku. Najbolj izrazit primer so imena, ki se končajo na -o in -a.
Na pustno soboto smo se tudi v KiKs-u ukvarjali s pustnimi krofi, ocvrtimi flancati in jagodno marmelado. Z jezikovnega vidika, seveda. Na kulinaričnih primerih smo prikazali, kako in kdaj uporabljamo kakovostne, vrstne in svojilne pridevnike ter kakšne so razlike med njimi.
Če rečemo »Mlinarjevi« ali »Cene češnje že še jé« ali pa recimo »Ta suhi škafec pušča«, vam je to kaj znano? Približno veste, da ste te besede slišali enkrat v osnovni šoli pri pouku slovnice, ampak ne veste, kako bi jih uporabili? Pri slovničnih težavah lahko pridejo zelo prav, da potem ni dileme, ali recimo reči z otróki ali z otróci. In ker v letošnji zimi nimate kaj početi z sankami, potem s sankami v kot poslušajte rubriko KiKs na Prvem!
Na slovenski kulturni praznik tudi v “kratki informativni koristni slovenščini” ne moremo brez dr. Franceta Prešerna. Dr. Alenka Jelovšek iz Sekcije za zgodovino slovenskega jezika Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU je skupaj z nami pokukala med verze našega največjega slovenskega pesnika in našla “kiks”, ki ga, kot kaže korpus, precej pogosto delamo še danes.
Prevzeta lastna zemljepisna imena podomačujemo v izgovoru, oblikoslovju in skladenjski rabi. Pišemo pa jih citatno, če je to le možno. Miha Zor, napovedovalec in mentor za govor na Radiu Slovenija razlaga, da pri prevzemanju iz tujega jezika besedo izgovorimo z glasovi, ki so slovenščini najbližje.
V tokratnem KiKs-u obnavljamo slovnična pravila, ki se nanašajo na sklanjanje samostalnikov. Sklanjatve ne predstavljajo težav le tistim, ki se z jezikom ne ukvarjamo podrobno, tudi jezikoslovci občasno namrščijo obrvi in preverijo dvakrat, kaj drži in kaj ne. Kot je mnenja Katarina Minatti, lektorica na Radiu Slovenija, je znanje materinščine v odrasli dobi odvisno od posluha in od tega, v kakšnem okolju smo odraščali kot otroci.
Beseda "več" je zanimiva iz več razlogov. Ali več razlogov? To je eno izmed vprašanj, ki smo jih zastavili prof. dr. Marku Stabeju v sobotnih jutranjih minutah za slovenščino. Še enkrat več izziv za naš jezik. Ali dvakrat več? Pripravlja: Mojca Delač.
Verjetno ste se že kdaj znašli v dilemi, ali bi nekoga tikali ali vikali. Takrat je najbolje, da osebo najprej vikate in potem glede na odziv ravnate naprej. Ena od splošno rabljenih hitrih rešitev, ki je pogosta v zadregi in je slovnično nepravilna, pa je tako imenovano polvikanje oz. polovično vikanje.
Neveljaven email naslov