Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V turizmu in gostinstvu imajo velike težave pri zagotavljanju usposobljenih delavcev, zato jih skušajo pridobiti tudi iz tujine. Delovne sile z območja nekdanje skupne države začenja zmanjkovati, zato podjetja poskušajo tuje delavce zadržati na različne načine. V tokratni oddaji boste slišali kuharja in natakarja, ki nista prejela januarske plače, ker so jima zaračunali 75 evrov najemnine več za vsak mesec bivanja pri delodajalcu – zaradi nezadovoljstva z delovnimi razmerami sta namreč dala odpoved pred koncem štiriletnega obdobja.
Delavca iz BIH sta v Termah Olimia delala tudi po 300 ur na mesec, vendar nikoli nista zaslužila več kot 1000 evrov. Opravljene ure je težko izvesti v okviru zakonskih možnosti
Bazen z delovno silo se prazni tudi na širšem področju nekdanje skupne države. Razkrivamo zgodbo gostinskih delavcev v Termah Olimia, ki sta se konec januarja odločila zamenjati delodajalca pred obdobjem štirih let, zaradi česar 15. februarja nista dobila nakazane zadnje plače. Delavca pravita, da šlo za pogoj, ki sta ga morala podpisati pred delom v Sloveniji, medtem ko delodajalec pravi, da gre za prostovoljni dogovor o subvenciji najemnine.
“Še nekaj let nazaj je bilo obdobje, ko so nekateri ne najboljši managerji mislili, da je delovne sile na pretek. Tega ni več.”
-državna sekretarka na ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo Eva Štravs Podlogar
28-letni kuhar in 20-letni natakar sta oktobra 2017 iz Bosne in Hercegovine prišla delat v Terme Olimia. V Podčetrtku so jima ob višjem plačilu obljubili tudi urejene delovne pogoje in boljši delovni čas.
“Delal sem po 260, 270, skoraj 300 ur.”
-nekdanji kuhar v Termah Olimia
Sogovornika sta se odločila, da bosta zamenjala delodajalca in sta konec januarja dala odpoved. Toda zadnje plače nista dobila nakazane, ker sta ob pogodbi o zaposlitvi podpisala pogodbo o ureditvi medsebojnih razmerij, v kateri piše, da je delavec, če odpove pogodbo o zaposlitvi pred potekom trajanja zaposlitve štirih let, dolžan za vsak mesec bivanja plačati dodatnih 75 evrov najemnine.
Direktor prodaje in marketinga v Termah Olimia Vasja Čretnik pravi, da ne gre za pogojevanje, ampak način motivacije, da bi delavci ostali pri njih. “Vsem tistim, ki želijo in nimajo urejenega bivanja, subvencioniramo bivanje. Naš motiv je bil, da jih skušamo zadržati pri nas. V primeru, če odidejo pred obdobjem štirih let, jih zaračunamo polni pavšal za nazaj.”
Po več novinarskih vprašanjih in prijavi Delavske svetovalnice na inšpektorat za delo sta gostinska delavca, namesto 15., 26. februarja plačo le dobila nakazano. Tri mesece po tem, ko je zamenjal službo, pa svoje zadnje plače v Termah Olimia še vedno ni prejel 29-letni natakar, ki se do zdaj še ni medijsko izpostavil. “Tam sem delal eno leto. Delalo se je preveč, plačano je bilo slabo. Na koncu sem dobil nakazano 6 evrov. Delal sem več kot 230 ur. Motivacijo bi predstavljala višja plača, ne pa zaveza, da moram štiri leta delati tukaj.”
“Zakaj delodajalci sploh gredo v take mahinacije, kot je ta pogodba o ureditvi medsebojnih razmerij? Zakaj ne ponudijo ustrezne plače in ustreznih pogojev? Potem sploh ne bi prišlo do takih zadev. Namesto tega pa izsiljuje delavce tako, da jim visi nad glavo dodatni znesek 75 evrov na mesec. To gre v smeri kršitve ustavne pravice do proste izbire delodajalca.”
– Goran Lukić, Delavska svetovalnica
Lukić meni, da imajo podjetja v obdobju gospodarske rasti in dobičkov podjetja veliko vzvodov za pozitivno motivacijo delavcev. Generalna direktorica direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela na ministrstvu za delo Katja Rihar Bajuk pravi, da podjetje lahko vedno določi višjo plačo od minimuma, ki je določen v kolektivni pogodbi. Delavec lahko mesečno dela največ 56 ur tedensko, pri čemer pa mora biti zagotovljen tudi 11 urni počitek.
Evidence delovnega časa naših sogovornikov kažejo na opravljene ure, ki bi jih bilo težko izvesti v okviru zakonskih možnosti za prerazporeditev delovnega časa. Dejansko zakonitost bo preveril inšpektorat.
V takšnih razmerah sta živela delavca v Termah Olimia:
676 epizod
Novinarji Vala 202 se posvetijo tudi majhnim in velikim težavam, ki jih poslušalci ne morejo rešiti sami. Rešujemo nerešljivo, in to po navadi uspešno.
V turizmu in gostinstvu imajo velike težave pri zagotavljanju usposobljenih delavcev, zato jih skušajo pridobiti tudi iz tujine. Delovne sile z območja nekdanje skupne države začenja zmanjkovati, zato podjetja poskušajo tuje delavce zadržati na različne načine. V tokratni oddaji boste slišali kuharja in natakarja, ki nista prejela januarske plače, ker so jima zaračunali 75 evrov najemnine več za vsak mesec bivanja pri delodajalcu – zaradi nezadovoljstva z delovnimi razmerami sta namreč dala odpoved pred koncem štiriletnega obdobja.
Delavca iz BIH sta v Termah Olimia delala tudi po 300 ur na mesec, vendar nikoli nista zaslužila več kot 1000 evrov. Opravljene ure je težko izvesti v okviru zakonskih možnosti
Bazen z delovno silo se prazni tudi na širšem področju nekdanje skupne države. Razkrivamo zgodbo gostinskih delavcev v Termah Olimia, ki sta se konec januarja odločila zamenjati delodajalca pred obdobjem štirih let, zaradi česar 15. februarja nista dobila nakazane zadnje plače. Delavca pravita, da šlo za pogoj, ki sta ga morala podpisati pred delom v Sloveniji, medtem ko delodajalec pravi, da gre za prostovoljni dogovor o subvenciji najemnine.
“Še nekaj let nazaj je bilo obdobje, ko so nekateri ne najboljši managerji mislili, da je delovne sile na pretek. Tega ni več.”
-državna sekretarka na ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo Eva Štravs Podlogar
28-letni kuhar in 20-letni natakar sta oktobra 2017 iz Bosne in Hercegovine prišla delat v Terme Olimia. V Podčetrtku so jima ob višjem plačilu obljubili tudi urejene delovne pogoje in boljši delovni čas.
“Delal sem po 260, 270, skoraj 300 ur.”
-nekdanji kuhar v Termah Olimia
Sogovornika sta se odločila, da bosta zamenjala delodajalca in sta konec januarja dala odpoved. Toda zadnje plače nista dobila nakazane, ker sta ob pogodbi o zaposlitvi podpisala pogodbo o ureditvi medsebojnih razmerij, v kateri piše, da je delavec, če odpove pogodbo o zaposlitvi pred potekom trajanja zaposlitve štirih let, dolžan za vsak mesec bivanja plačati dodatnih 75 evrov najemnine.
Direktor prodaje in marketinga v Termah Olimia Vasja Čretnik pravi, da ne gre za pogojevanje, ampak način motivacije, da bi delavci ostali pri njih. “Vsem tistim, ki želijo in nimajo urejenega bivanja, subvencioniramo bivanje. Naš motiv je bil, da jih skušamo zadržati pri nas. V primeru, če odidejo pred obdobjem štirih let, jih zaračunamo polni pavšal za nazaj.”
Po več novinarskih vprašanjih in prijavi Delavske svetovalnice na inšpektorat za delo sta gostinska delavca, namesto 15., 26. februarja plačo le dobila nakazano. Tri mesece po tem, ko je zamenjal službo, pa svoje zadnje plače v Termah Olimia še vedno ni prejel 29-letni natakar, ki se do zdaj še ni medijsko izpostavil. “Tam sem delal eno leto. Delalo se je preveč, plačano je bilo slabo. Na koncu sem dobil nakazano 6 evrov. Delal sem več kot 230 ur. Motivacijo bi predstavljala višja plača, ne pa zaveza, da moram štiri leta delati tukaj.”
“Zakaj delodajalci sploh gredo v take mahinacije, kot je ta pogodba o ureditvi medsebojnih razmerij? Zakaj ne ponudijo ustrezne plače in ustreznih pogojev? Potem sploh ne bi prišlo do takih zadev. Namesto tega pa izsiljuje delavce tako, da jim visi nad glavo dodatni znesek 75 evrov na mesec. To gre v smeri kršitve ustavne pravice do proste izbire delodajalca.”
– Goran Lukić, Delavska svetovalnica
Lukić meni, da imajo podjetja v obdobju gospodarske rasti in dobičkov podjetja veliko vzvodov za pozitivno motivacijo delavcev. Generalna direktorica direktorata za delovna razmerja in pravice iz dela na ministrstvu za delo Katja Rihar Bajuk pravi, da podjetje lahko vedno določi višjo plačo od minimuma, ki je določen v kolektivni pogodbi. Delavec lahko mesečno dela največ 56 ur tedensko, pri čemer pa mora biti zagotovljen tudi 11 urni počitek.
Evidence delovnega časa naših sogovornikov kažejo na opravljene ure, ki bi jih bilo težko izvesti v okviru zakonskih možnosti za prerazporeditev delovnega časa. Dejansko zakonitost bo preveril inšpektorat.
V takšnih razmerah sta živela delavca v Termah Olimia:
Policija po slabem desetletju spet razmišlja o uvedbi električnih paralizatorjev. Njihova uporaba je lahko zelo nevarna za nosečnice, otroke, kronične, še posebej srčne, bolnike. Lahko paralizator predstavlja alternativo strelnemu orožju? Bi ga policija lahko uporabljala pri postopkih odstranitve tujcev, obvladovanju demonstracij, v zaporih, psihiatričnih bolnišnicah?
Nekateri člani Društva invalidov Zagorje ob Savi so močno razočarani nad vodstvom društva, predvsem nad predsednikom. Očitajo mu samovoljo, aroganco, da dela razliko med člani... Predsednik društva vse to zanika in zatrjuje, da imajo posamezni člani žaljiv odnos do vodstva, da enostavno rovarijo in ga skušajo odstraniti. Pravi, da gre za osebne zamere.
Ponavljajoči se klici iz neznane številke, ki se končajo po nekaj sekundah, lahko hitro postanejo nadležni. Podobno je z oglaševalci, ki ne odnehajo s klici, čeprav jim to izrecno naročite. Kako torej ravnati v takih primerih in kakšne so obveznosti operaterjev? V sredinem Žulju tudi o enostavnosti spreminjanja klicne identitete, ki za uporabnike mobilne telefonije lahko pomeni resno nevarnost.
Neomejeni, ultimativni, neskončni. To so le nekateri izmed pridevnikov, s katerimi ponudniki mobilne telefonije kupce kličejo k paketni vezavi oziroma uporabi njihovih storitev. A kaj, ko se v pogodbah, ki kličejo k domnevno najcenejši vezavi skrivajo male pasti imenovane administrativni stroški. Ali zares vemo, kaj plačujemo pri uporabi mobilnih storitev? Kateri stroški so upravičeno zaračunani, kateri prenapihnjeni in kateri so popolnoma neupravičeni? Seznam administrativnih stroškov, ki jih zaračunavajo operaterji pred podpisom pogodbe, med pogodbenim razmerjem ali ob morebitni spremembi ter po koncu naročniškega obdobja, je vse daljši, presenečeni uporabniki storitev pa se na Zvezo potrošnikov Slovenije obračajo z vse več vprašanji.
Inšpekcijske službe so kadrovsko podhranjene, povprečna starost inšpektorjev je pogosto 50 let, pri delu so izpostavljeni tudi grožnjam.
Neustrezno dokumentiranje, nespoštovanje vrstnega reda čakajočih in neuvrščanje pacientov na čakalni seznam je le nekaj največjih kršitev pacientov, ki potrebujejo pomoč fizioterapevta. Na Goriškem, kljub uvedbi novega modela fizioterapije, ki naj bi odpravil te težave, čakalne dobe niso nič krajše. Zato so se tam odločili, da s septembrom preidejo na elektronsko čakalno knjigo. Kako in koliko bo to vplivalo na čakalne dobe in obravnave, da ne bi prihajalo do primerov, kakršnega nam je opisala poslušalka iz Kanala ob Soči, ko kljub predložitvi napotnice ni dobila niti datuma začetka obravnave, pa bo pokazal čas.
Neustrezno dokumentiranje, nespoštovanje vrstnega reda čakajočih in neuvrščanje pacientov na čakalni seznam je le nekaj največjih kršitev pacientov, ki potrebujejo pomoč fizioterapevta. Na Goriškem, kljub uvedbi novega modela fizioterapije, ki naj bi odpravil te težave, čakalne dobe niso nič krajše. Zato so se tam odločili, da s septembrom preidejo na elektronsko čakalno knjigo. Kako in koliko bo to vplivalo na čakalne dobe in obravnave, da ne bi prihajalo do primerov, kakršnega nam je opisala poslušalka iz Kanala ob Soči, ko kljub predložitvi napotnice ni dobila niti datuma začetka obravnave, pa bo pokazal čas.
Očala, ki navadno stanejo 150 evrov, zdaj ponujajo po ugodnih 35 evrov. Torbica, ki v trgovini stane 300 evrov, jo na spletni strani dobite že za 60 evrov, pametne telefone višjega cenovnega razreda pa delijo, kot bi bil zadnji dan na zemlji. So vam te ponudbe znane? In ali ste se kdaj s katero izmed njih opekli in nasedli neverjetni ceni? V oddaji Kje pa vas čevelj žuli raziskujemo, kako se zavarovati in predvsem kako prepoznati spletne goljufe.
Etažni lastniki v večstanovanjskih stavbah lahko ob menjavah upravnika naletijo na nepričakovano količino težav, ki lahko vodijo tudi v sodne spore. Tak primer je Kajuhova 44 v Ljubljani, kjer se stanovalci že leto dni ukvarjajo z dvema upravnikoma v sporu, kar je pripeljalo tudi do dvojnih položnic za iste storitve. Zakonsko so vloge deležnikov slabo urejene, stanovanjska inšpekcija je kadrovsko zelo podhranjena, saj 5 inšpektorjev nadzira kar 60.000 večstanovanjskih stavb v Sloveniji.
Zadnja leta se vse več ljudi odloča, da trave okoli hiše ali počitniškega bivališča ne kosijo s kosilnicami, ampak zanjo poskrbi nekaj ovac ali koz. In ko se namnožijo, je treba čredo – čeprav majhno – razredčiti. Potem ko je poslušalka iz okolice Trebnjega to naredila, se je pojavila težava – kam s klavniškimi odpadki?
Poslušalka je v najem dala poslovni prostor, vendar najemnik ni plačeval obratovalnih stroškov. Ker je račun dolžnika zaprt, zdaj mora njegove dolge plačati sama. V Javnem stanovanjskem skladu Mestne občine Ljubljana tako opažajo, da je v zadnjih leti prišlo do porasta dolgov ter posledično tudi višine plačil obratovalnih stroškov.
V občini Krško novomeška škofija prodaja zemljišče, na katerem je romsko naselje. Ali to pomeni, da prodaja zemljišče skupaj s približni 30 ljudmi, ki tam živijo brez pitne vode in elektrike? Zakaj tam živeči Romi nimajo predkupne pravice pri nakupu zemljišča in zakaj ga ne kupi občina? Oblast je vprašanje romskega naselja Rimš desetletja ignorirala. Je lastninska pravica pomembnejša od človekovih pravic?
V petek so pripadniki islamske države izvedli teroristični napad na tunizijsko letovišče Sousse, ki je priljubljeno tudi pri Slovencih. Nekaj izmed njih se je v strahu želelo čim prej vrniti v Slovenijo, a so jim iz turistične agencije sporočili, da jim bodo predčasen odhod v domovino zaračunali. Upravičeno? Teroristični napad šteje kot dejanje višje sile, a po drugi strani naj bi tudi drugi tuji turisti, denimo Britanci, stroške za predčasen odhod iz Tunizije morali kriti sami. Kako bi morale v tem primeru reagirati turistične agencije, kakšne ukrepe lahko sprejme Ministrstvo za zunanje zadeve, in kakšne pravice lahko uveljavljamo potrošniki-turisti? Raziskujemo v tokratni oddaji Kje pa vas čevelj žuli
Pripornik v koprskem zaporu je po dveh poskusih samomora moral mesec dni v spodnjem perilu spati pod lučjo in kamerami. Kot izpostavljajo v Uradu varuha človekovih pravic, zapor ob tem ni izdal niti primerne odločbe niti ni vodil ustrezne evidence. Ali kadrovska stiska opravičuje ravnanje zapora? Ali lahko zapori prevzemajo vlogo psihiatričnih ustanov?
V Medobčinskem društvu slepih in slabovidnih Maribor vre – nekateri člani izvršnega in nadzornega odbora društva zatrjujejo, da si je predsednica, ne samo neupravičeno izplačevala honorarje, dnevnice in potne stroške, ampak je društvo enostavno ugrabila, saj ne upošteva sklepov izvršnega odbora. Neupravičeno naj bi si izplačala več kot 9000 evrov. Ta seveda vse zanika.
Dolgo je veljalo, da lahko v vozilo v garanciji posega le od izdelovalca vozil pooblaščeni, po pravilu dražji serviser. A le malo porabnikov ve, da že pet let – vse odkar velja uredba o skupnih izjemah – ni več tako. Razlike med cenami obveznega intervalnega servisa pri najdražjih pooblaščenih in najcenejših nepooblaščenih servisih so lahko tudi trikratne, a pri kakovostno opravljeni storitvi vse od tedaj, odkar velja uredba o skupnih izjemah, garancija ne bi smela biti vprašljiva. Pa je res tako? V oddaji Kje pa vas čevelj žuli bomo preverili, kje lahko servisiramo vozilo, dokler garancija še velja, kakšne so razlike med cenami pooblaščenih in nepooblaščenih serviserjev in kakšne med tovarniško in podaljšano garancijo oz. jamstvom, ki ga ponujajo prodajalci vozil.
Evropski parlament bo v sredo odločal o priporočilih komisiji za nadaljnja pogajanja z Združenimi državami Amerike za sklenitev čezatlantskega trgovinskega in naložbenega partnerstva. Čeprav naj bi sporazum ustvaril največje območje proste trgovine na svetu in olajšal vlaganja na obeh straneh, s tem pa okrepil rast in ustvarjanje delovnih mest, je v javnosti naletel na številne pomisleke, v nekaterih članicah pa tudi na močno nasprotovanje javnosti in politike.
Položnice za plačilo komunalnih storitev so v Sloveniji res nekaj posebnega. Vsaka občina po svoje določa ceno oskrbe s pitno vodo, odvajanje in čiščenje odpadnih voda ter komunalnih storitev. Razumljivo bi bilo, če bi se cene v različnih občinah zaradi določenih stroškov razlikovale za nekaj centov, ne pa za več kot štirikratno razliko. Zanimive so tudi postavke na računih. Omrežnino plačujemo tako za odvajanje odpadnih voda kot za čiščenje odpadnih voda, pa omrežnino za odvajanje padavinskih voda ter za čiščenje padavinskih voda. Prav slednja postavka na računu je naravnost smešna, saj deževnica iz streh ni onesnažena. Še bolj zanimivo pa je, da nekatere občine uredbe in zakona glede padavinskih voda enostavno ne upoštevajo.
S 1. junijem se začenja kopalna sezona na morju, 15. tudi v rekah in jezerih in dobro je, da vemo, ali je voda v kateri se ob vročih dneh osvežimo, tudi čista in varna. Na osnovi podatkov in meritev za zadnja tri leta so pri Evropski okoljski agenciji prav vsa naša morska kopališča ocenili z odlično kakovostjo. Tudi vse naše celinske kopalne vode so za kopanje ustrezne. Zakaj lahko kljub poročilu Evropske komisije v kakovost kopalnih voda dvomimo?
Zaradi nesporazuma med zdravstveno zavarovalnico in pediatri je lani ostalo neizkoriščenih kar 40 odstotkov sredstev, namenjenih zdravstvenim letovanjem otrok. Čeprav so že lani vsi vpleteni skušali odpraviti nesporazum, se kot kaže zapleti nadaljujejo tudi letos. Ne le, da je za ta namen odobrenih manj sredstev kot lani, pač pa se močno razlikujejo tudi navodila zavarovalnice in pediatrov o tem, kateri otroci so upravičeni do tovrstnih letovanj.
Neveljaven email naslov