Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Železnikih že več kot dvanajst let čakajo na celovite rešitve, ki bi zagotovile poplavno varnost v občini. Pristojni zagotavljajo, da projekt časovno še ni ogrožen, dokončan pa naj bi bil do leta 2023.
V Železnikih že več kot dvanajst let čakajo na celovite rešitve, ki bi zagotovile poplavno varnost v občini. Pristojni zagotavljajo, da projekt časovno še ni ogrožen, dokončan pa naj bi bil do leta 2023.
Dolgoročna poplavna varnost Železnikov je nujna, česar se po nekaj letih zaveda tudi država. Šest let po sprejetem državnem prostorskem načrtu so sicer stekli postopki za začetek graditve protipoplavnih ukrepov in premostitev dela regionalne ceste, a se je pred začetkom del zapletlo, saj je Upravno sodišče zaradi pritožbe razveljavilo okoljevarstveno soglasje.
Vodja projekta Rok Fazarinc, ki na tem dela že dvanajsto leto. kot strokovnjak trdo stoji za stališčem, da bodo ukrepi, ki so v skladu z zakonodajo, izboljšali poplavno varnost Železnikov. Ti naj danes ne bi bili pred ekstremnimi poplavami nič bolj varni kot leta 2007, ko je uničevalna ujma odnesla številna življenja.
“Poplavni nevarnosti je izpostavljen predvsem zgornji del Železnikov. Statistično lahko določamo varnost, kolikokrat se lahko v nekem obdobju nek dogodek zgodi. In na tem območju bi bilo v povprečju poplavljeno enkrat v desetih letih. Pa tudi nikjer drugje ni zagotovljena poplavna varnost, ni varovanih urbanih območij.”
Njihov cilj je, da zagotovijo varno življenje in normalno delovanje industrije na območju Železnikov. Ker vso vodo ne morejo spraviti skozi Železnike, je eden izmed ukrepov ta, da se del vode zadrži pod Zalim Logom. ki je tudi edino območje, kjer je dolina dovolj široka. Tako bodo ostalo količno vode lažje nadzirali.
V številne druge ukrepe, ki jih navaja Fazarinec, pa ne verjame odvetnica Marija Konjar, ki je s tožbo na Upravnem sodišču dosegla razveljavitev okoljevarstvenega soglasja ARSA. Konjarjeva vztraja, da načrtovana predstavitev regionalne ceste Podrošt-Češnjica in ureditev vodne infrastrukture niso ustrezne.
“Moj dvom je utemeljen v številkah dokumentov, ki so bili izdani ob državnem prostorskem načrtu in ob okoljevarstvenem soglasju. Iz teh dokumentov je razvidno, da se bo na območju ceste struga reke Sore zoožila iz sedanjih 15 na 11 metrov. Ostalo bo cesta, ki se predvideva, da se bo gradila kot izlivno območje. Vendar 11 metrov zabetonirane Sore ne bo prevajala stoletnih voda.”
Konjar ne nasprotuje zagotavljanju poplavne varnosti, ampak nevarnost vidi v gradnji ceste. Rešitev vidi v vzpostavitvi izlivnih območij. Tako bi po njenem mnenju lahko Sora prevajala dvestoletne vode.
Celotna vrednost projekta pa ni poceni, stala naj bi okoli 34 milijonov evrov, polovico denarja naj bi zagotovili iz evropskih sredstev. Tomaž Willenpart iz Direkcije za infrastrukturo, je odločen, da bodo projekt poplavne varnosti v Železnikih uresničili.
“Obe direkciji in oba ministrtva so se odločili, da bodo problem poplavne varnosti Železnikov rešili. Ali jih bodo rešili do leta 2023 ali kasneje, sploh ni pomembno. Rešili jih bodo. Odločili smo se, da bomo to naredili. In bomo.”
676 epizod
Novinarji Vala 202 se posvetijo tudi majhnim in velikim težavam, ki jih poslušalci ne morejo rešiti sami. Rešujemo nerešljivo, in to po navadi uspešno.
V Železnikih že več kot dvanajst let čakajo na celovite rešitve, ki bi zagotovile poplavno varnost v občini. Pristojni zagotavljajo, da projekt časovno še ni ogrožen, dokončan pa naj bi bil do leta 2023.
V Železnikih že več kot dvanajst let čakajo na celovite rešitve, ki bi zagotovile poplavno varnost v občini. Pristojni zagotavljajo, da projekt časovno še ni ogrožen, dokončan pa naj bi bil do leta 2023.
Dolgoročna poplavna varnost Železnikov je nujna, česar se po nekaj letih zaveda tudi država. Šest let po sprejetem državnem prostorskem načrtu so sicer stekli postopki za začetek graditve protipoplavnih ukrepov in premostitev dela regionalne ceste, a se je pred začetkom del zapletlo, saj je Upravno sodišče zaradi pritožbe razveljavilo okoljevarstveno soglasje.
Vodja projekta Rok Fazarinc, ki na tem dela že dvanajsto leto. kot strokovnjak trdo stoji za stališčem, da bodo ukrepi, ki so v skladu z zakonodajo, izboljšali poplavno varnost Železnikov. Ti naj danes ne bi bili pred ekstremnimi poplavami nič bolj varni kot leta 2007, ko je uničevalna ujma odnesla številna življenja.
“Poplavni nevarnosti je izpostavljen predvsem zgornji del Železnikov. Statistično lahko določamo varnost, kolikokrat se lahko v nekem obdobju nek dogodek zgodi. In na tem območju bi bilo v povprečju poplavljeno enkrat v desetih letih. Pa tudi nikjer drugje ni zagotovljena poplavna varnost, ni varovanih urbanih območij.”
Njihov cilj je, da zagotovijo varno življenje in normalno delovanje industrije na območju Železnikov. Ker vso vodo ne morejo spraviti skozi Železnike, je eden izmed ukrepov ta, da se del vode zadrži pod Zalim Logom. ki je tudi edino območje, kjer je dolina dovolj široka. Tako bodo ostalo količno vode lažje nadzirali.
V številne druge ukrepe, ki jih navaja Fazarinec, pa ne verjame odvetnica Marija Konjar, ki je s tožbo na Upravnem sodišču dosegla razveljavitev okoljevarstvenega soglasja ARSA. Konjarjeva vztraja, da načrtovana predstavitev regionalne ceste Podrošt-Češnjica in ureditev vodne infrastrukture niso ustrezne.
“Moj dvom je utemeljen v številkah dokumentov, ki so bili izdani ob državnem prostorskem načrtu in ob okoljevarstvenem soglasju. Iz teh dokumentov je razvidno, da se bo na območju ceste struga reke Sore zoožila iz sedanjih 15 na 11 metrov. Ostalo bo cesta, ki se predvideva, da se bo gradila kot izlivno območje. Vendar 11 metrov zabetonirane Sore ne bo prevajala stoletnih voda.”
Konjar ne nasprotuje zagotavljanju poplavne varnosti, ampak nevarnost vidi v gradnji ceste. Rešitev vidi v vzpostavitvi izlivnih območij. Tako bi po njenem mnenju lahko Sora prevajala dvestoletne vode.
Celotna vrednost projekta pa ni poceni, stala naj bi okoli 34 milijonov evrov, polovico denarja naj bi zagotovili iz evropskih sredstev. Tomaž Willenpart iz Direkcije za infrastrukturo, je odločen, da bodo projekt poplavne varnosti v Železnikih uresničili.
“Obe direkciji in oba ministrtva so se odločili, da bodo problem poplavne varnosti Železnikov rešili. Ali jih bodo rešili do leta 2023 ali kasneje, sploh ni pomembno. Rešili jih bodo. Odločili smo se, da bomo to naredili. In bomo.”
Po letih opozarjanja, da je v Sloveniji nujno sistemsko urediti osebno asistenco, je skupina invalidskih organizacij, združenih v Mrežo za dezinstitucionalizacijo, pripravila nov predlog zakona o osebni asistenci.
Po letih opozarjanja, da je v Sloveniji nujno sistemsko urediti osebno asistenco, je skupina invalidskih organizacij, združenih v Mrežo za dezinstitucionalizacijo, pripravila nov predlog zakona o osebni asistenci.
Po letih opozarjanja, da je v Sloveniji nujno sistemsko urediti osebno asistenco, je skupina invalidskih organizacij, združenih v Mrežo za dezinstitucionalizacijo, pripravila nov predlog zakona o osebni asistenci.
Zakaj moramo imeti za rušenje starih objektov projektno dokumentacijo in kaj je z rušenjem objektov, ki so pod spomeniškim varstvom? O birokratskih postopkih Marjan Jerman.
Zakaj moramo imeti za rušenje starih objektov projektno dokumentacijo in kaj je z rušenjem objektov, ki so pod spomeniškim varstvom? O birokratskih postopkih Marjan Jerman.
Od odpisa dolgov do novega sistema izvršb v letu 2015 Primeri kažejo, da civilna družba rešuje res velikanske življenjske stiske namesto socialnega sistema, ki je kljub neštetim opozorilom strokovnjakov in medijev še zmeraj zbirokratiziran
Med čebelarji se najmanj že desetletje javno šepeta o uporabi in prodaji spornih, neregistriranih zdravil za zatiranje varoje pri čebelah; najnovejše razkritje o zdravju nevarnih kemikalijah v slovenskem medu in še zlasti satju pa je vrglo slabo luč na celotno slovensko čebelarstvo dejavnost. Kako varen je slovenski med, kako poučeni so čebelarji in zakaj je uspelo dvomljivemu trgovcu kar deset let izigravati inšpektorje, smo raziskovali v oddaji Kje pa vas čevelj žuli?
To nedeljo bomo spet šli na referendum. Že drugič bomo odločali o izenačitvi pravic istospolnih in raznospolnih parov, tokrat po novih pravilih. Cena, ki jo bomo plačali, ni le tri milijone evrov, ampak tudi porast sovražnega govora. Prvič se je zgodilo, da je morala javna RTV nastop enega izmed organizatorjev kampanje prekrivati s piski. O tem bosta govorila Lado Ambrožič, varuh pravic gledalcev in poslušalcev, ter Dušan Vučko, direktor državne volilne komisije.
Vse večji del nakupov potrošniki opravijo v spletnih trgovinah. Te omogočajo enostavno poslovanje, personalizirano izkušnjo in mnogokrat tudi nižje cene, a ob morebitnih težavah z blagom lahko kupec zaide tudi v zapletene postopke uveljavljanja garancije ali vračila kupnine. Tržni inšpektorat je v zadnjem letu opravil poostren nadzor nad 80 slovenskimi spletnimi trgovinami in skoraj v vseh primerih so odkrili nepravilnosti. Katerih pasti se je treba izogibati pri poslovanju s tujimi spletnimi trgovinami, kako zakonodaja ščiti potrošnike in na katere institucije se ti lahko obrnejo v težavah?
Delilniki toplote so lastnike stanovanj v večstanovanjskih stavbah ob vgradnji v povprečju stali približno 160 evrov. Dobra tretjina vprašanih v nedavni raziskavi o energetski učinkovitosti Slovenije zdaj plačuje nižje stroške ogrevanja kot prej, skoraj 20 odstotkov jih plačuje več. Delež teh so želeli na Ministrstvu za infrastrukturo zmanjšati s sprejetjem novega pravilnika o delitvi stroškov, ki je začel veljati prejšnji mesec. Kritik je veliko, številni menijo, da pravilnik stanovalce namesto k varčevanju spodbuja k pretiranemu gretju. V primeru, da pri večini stanovalcev delilniki pokažejo manj kot 40 odstotkov povprečja porabljene energije v stavbi, se namreč domneva, da podatkov ni, in tako vsi stanovalci ogrevanje plačajo po kvadraturi.
Krajani Škofljice in Lavrice so nad predlagano gradnjo štiripasovnice na Dolenjski cesti ogorčeni, saj da bo grobo posegla v njihov življenjski prostor. A o tripasovnici ali obvoznici lahko zgolj sanjajo.
Nedvomno prinaša elektronska oblika receptov za zdravila številne prednosti pred dosedanjo, papirnato. Vendar pa se je kljub dolgoletnim pripravam in prehodnem roku ob uvedbi zatikalo tako v lekarnah kot v zdravniških ordinacijah. Kaj je šlo narobe in kako je sistem pripravljen na skorajšnjo vključitev bolnišnic in uvedbo elektronskih napotnic, izvidov in druge oblike komunikacije v zdravstvu?
V Kranju je moralo svoja vrata zapreti še eno samoniklo kulturno prizorišče. Štiri leta delujoči Trainstation Squat, kjer so na leto izvedli približno 140 dogodkov, ni izpolnjeval inšpekcijskih pogojev. Največje mesto na Gorenjskem, kjer je mladinsko organiziranje podpovprečno razvito, tako spet nima nekomercialnega ali alternativnega prizorišča. Kaj to pomeni za kulturno sceno v Kranju in kakšne so mogoče rešitve za pisano stavbo ob železniški postaji?
Vaščani zgornjega dela vasi Brezovica v občini Metlika imajo velike težave s cesto, ki pelje do njihovih hiš in večkrat prečka državno mejo. Nekaj sto metrov namreč poteka po slovenskem ozemlju pa spet po hrvaškem pa spet slovenskem?
Organizacija in pomoč tako velikemu številu prihajajočih migrantov in beguncev, ki prečkajo Slovenijo, so na robu zmogljivosti. Sprejemni in nastanitveni centri pokajo po šivih, a zagotavljanje zavetja, hrane in osnovnih življenjskih potreb izčrpanim prebežnikom je človeška obveza. Je organizacija prostovoljcev, ki se trudijo po najboljših močeh ustrezna, jih je dovolj, so ustrezno usposobljeni? O izkušnjah bodo govorili prostovoljni humanitarni delavci sami, odgovore pa bomo iskali tudi pri predstavnici Rdečega križa Slovenije.
Dolgo pričakovan projekt odpisa dolgov socialno najšibkejšim dober teden pred iztekom kaže na nepričakovano pičel odziv. So bila res kriva le previsoka pričakovanja, ali pa zakonska podlaga ni zaznala bistva problemov in so zato brez možnosti za odpis ostali tudi tisti, ki ga najbolj potrebujejo? Kaj je šlo narobe in ali je v zadnjih dneh pred iztekom mogoče še kaj popraviti?
Po veljavni uredbi bodo obvezani vsi, ki nimajo svojih objektov-hiš priključenih na javno kanalizacijsko omrežje, do 31. decembra 2017 na lastne stroške zgraditi svoje čistilne naprave. Takšna naprava stane nekaj tisoč evrov. Sedaj so svoj lonček primaknila še nekatera komunalna podjetja, saj lastnike takšnih objektov silijo k podpisu pogodbe o pregledu in odvozu odpadnih voda, čeprav zakon tega ne predvideva.
Lastnike hiš v bližini ponora Jačka v središču Logatca, kamor se stekajo prečiščene odplake iz tamkajšnje posodobljene in razširjene komunalne čistilne naprave, razburjajo večkratni pojavi snovi različnih barv, ki s temi vodami ponikajo v kraško podzemlje. Moti jih tudi hrup, ki ga povzroča naprava, na občini pa zagotavljajo, da bo ta po zaključku poskusnega obratovanja delovala povsem nemoteče.
Preventivne preglede za otroke in mladostnike iz Selške in Poljanske doline bodo do nadaljnjega opravljali pediatri v škofjeloškem zdravstvenem domu. Strokovni kolegij za pediatrijo je namreč ocenil, da četudi obnovljeni, prostori zdravstvenih domov niso ustrezni.
Neveljaven email naslov