Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Belgijci se bodo morali resneje soočiti s svojo kolonialno preteklostjo.
Belgijci se bodo morali resneje soočiti s svojo kolonialno preteklostjo.
Protestno gibanje proti rasizmu "Black Lives Matter", ki ga je po svetu sprožil umor Georgea Floyda, je v Belgiji dobilo nepričakovano smer. Sprožilo je namreč uničevanje ali pa odstranjevanje kipov kralja Leopolda II, ki je imel za zgodovino te države posebno vlogo. Zaradi njega je mala Belgija postala kolonialna država. Z zvitostjo je namreč dosegel, da so mu velike kolonialne sile Velika Britanija in Francija, pa tudi močna cesarska Nemčija, dovolile, da je postal zasebni lastnik celotnega Konga. In v njegovem imenu so t.i. Svobodno državo Kongo upravljale zasebne, lahko bi rekli milice. Ker je zaradi izuma napihljivih avtomobilskih pnevmatik takrat enormno naraslo povpraševanje po naravnem kavčuku in tega je bilo v Kongu v izobilju, je Leopold II postal izredno bogat monarh.
Ker so želeli čim višje donose, so zasebne milice začele zganjati teror nad domačini. In ena najbolj groznih kazni je bilo sekanje udov. Kasneje je mednarodni pritisk zaradi grozodejstev postal prehud, belgijska država pa je potem Kongo odkupila od svojega kralja. Ker pa je Leopold II z bogastvom, ki mu ga je prinašal kavčuk v Kongu, financiral svoje megalomanske stavbe in avenije v Bruslju, kar daje mestu pečat še danes, so ga imeli oziroma ga imajo številni Belgijci za pozitivno zgodovinsko osebo.
“V številnih belgijskih mestih so ali bodo začeli odstranjevati kipe spornega kralja, marsikje so jih že poškodovali.”
Najnovejše gibanje proti rasizmu pa je tudi Belgijo prisililo, da se resno sooči s svojo kolonialno zgodovino. V Bruslju se je tako pod posebno peticijo, ki zahteva umik impozantnega kipa Leopolda II izpred kraljeve palače podpisalo 80.000 ljudi in odločitev mestnih oblasti pričakujejo do 30. junija, ko bo minilo natanko 60 let od osamosvojitve Konga izpod belgijske oblasti.
219 epizod
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Belgijci se bodo morali resneje soočiti s svojo kolonialno preteklostjo.
Belgijci se bodo morali resneje soočiti s svojo kolonialno preteklostjo.
Protestno gibanje proti rasizmu "Black Lives Matter", ki ga je po svetu sprožil umor Georgea Floyda, je v Belgiji dobilo nepričakovano smer. Sprožilo je namreč uničevanje ali pa odstranjevanje kipov kralja Leopolda II, ki je imel za zgodovino te države posebno vlogo. Zaradi njega je mala Belgija postala kolonialna država. Z zvitostjo je namreč dosegel, da so mu velike kolonialne sile Velika Britanija in Francija, pa tudi močna cesarska Nemčija, dovolile, da je postal zasebni lastnik celotnega Konga. In v njegovem imenu so t.i. Svobodno državo Kongo upravljale zasebne, lahko bi rekli milice. Ker je zaradi izuma napihljivih avtomobilskih pnevmatik takrat enormno naraslo povpraševanje po naravnem kavčuku in tega je bilo v Kongu v izobilju, je Leopold II postal izredno bogat monarh.
Ker so želeli čim višje donose, so zasebne milice začele zganjati teror nad domačini. In ena najbolj groznih kazni je bilo sekanje udov. Kasneje je mednarodni pritisk zaradi grozodejstev postal prehud, belgijska država pa je potem Kongo odkupila od svojega kralja. Ker pa je Leopold II z bogastvom, ki mu ga je prinašal kavčuk v Kongu, financiral svoje megalomanske stavbe in avenije v Bruslju, kar daje mestu pečat še danes, so ga imeli oziroma ga imajo številni Belgijci za pozitivno zgodovinsko osebo.
“V številnih belgijskih mestih so ali bodo začeli odstranjevati kipe spornega kralja, marsikje so jih že poškodovali.”
Najnovejše gibanje proti rasizmu pa je tudi Belgijo prisililo, da se resno sooči s svojo kolonialno zgodovino. V Bruslju se je tako pod posebno peticijo, ki zahteva umik impozantnega kipa Leopolda II izpred kraljeve palače podpisalo 80.000 ljudi in odločitev mestnih oblasti pričakujejo do 30. junija, ko bo minilo natanko 60 let od osamosvojitve Konga izpod belgijske oblasti.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
V poročilu Novinarjev brez meja o svobodi medijev za leto 2021 Belgija zaseda 11. mesto. Na svetovni dan svobode medijev nam je bruseljski dopisnik Igor Jurič najprej ponudil vpogled v stanje na področju medijev v tej državi. Zlasti Slovence, ki živijo v Belgiji, je razveselila novica, da naj bi bila konec maja znova vzpostavljena letalska povezava med Ljubljano in Brusljem. Veliko manj smo, ne samo globalno, ampak tudi lokalno potovali v zadnjem letu dni. To je vplivalo tudi na spremenjene oblike dela. Evropska komisija tako namerava do 2030 prepoloviti število stavb, s katerimi upravlja v Bruslju, se pravi iz 50 na 25. Opustili naj bi predvsem stavbe, ki ležijo zunaj t.i. evropske četrti v središču mesta. Komisija je sicer že dlje časa razmišljala, kako zmanjšati število pisarn in racionalizirati delovanje. Več o tem lahko slišite v oddaji, v kateri tudi o sproščanju koronskih ukrepov in rekordno hladnem aprilu.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
S Karmen Švegl o 7. obletnici vojne v Jemnu, 10-letni vojni v Siriji, kolapsu Libanona, padanju vrednosti turške lire. In še dobra novica - ladja Ever given bo kmalu nadaljevala svojo plovbo, Sueški prekop je odmašen.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Nemčija dan po volitvah v dveh zveznih deželah. Kdo so zmagovalci in kdo poraženci? Vlada se medtem uspešno odziva na nezadovoljstvo ljudi. V Berlinu za krajši čas testno odpirajo kulturne ustanove. Poroča Polona Fijavž.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
Vsak ponedeljek zjutraj vtipkamo klicno kodo naših dopisnikov in sodelavcev ter preverimo aktualno dogajanje v različnih državah sveta.
S Petro Kos Gnamuš o aktualnem dogajanju v Avstriji.
Naša sodelavka Tanja Borčič Bernard iz Zagreba o obeleževanju Prešernovega dne na Hrvaškem, pripravah na poletno turistično sezono, "zaprtih" zagrebških restarvacijah, zbiranju mladih in nenavadnih vrtačah v popotresni Banovini.
Neveljaven email naslov