Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z generalnim sekretarjem Slovenskega glasbenoinformacijskega centra Petrom Barošem smo iskali rešitve za pomoč glasbenikom in drugim vpletenim v glasbeno sfero.
Slovenski glasbenoinformacijski center je na svoji spletni strani objavil projekte, s katerimi nagovarja predvsem aktualno problematiko, ki zadeva odpoved vseh javnih prireditev na področju glasbe in ki s sabo potegne kolaps celotne verige glasbene industrije in številnih poklicev, ki so v to verigo vpleteni.
“V sodelovanju z društvom Brez limita smo sprožili akcijo, ki glasbenikom in tudi drugim glasbenim delavcem omogoča, da lahko po telefonu navežejo stik s psihoterapevti in se z njimi pogovorijo o svojih razmerah. V tem hipu, ko je zadeva resnično brezizhodna in hkrati težko napovedljiva za prihodnost, se zavedamo, da so stiske posameznikov lahko zelo močne. Narediti želimo, kar je v naši moči, da se s tem spoprimemo konstruktivno.” ─ Peter Baroš
Glasbenikom in glasbenim delavcem sta brezplačno na voljo članici društva Brez Limita Helena Lenarčič in Tanja Stanković, ki ju lahko vsak teden do preklica akcije pokličete od torka do petka med 12. in 15. uro. Prvi stik z njima lahko vzpostavite tudi po elektronski pošti. Pri tem navedite, da ju kontaktirate na podlagi akcije, objavljene na spletni strani Sigica.
Helena Lenarčič: 031 359 494 (hellena.ena@gmail.com)
Tanja Stanković: 041 849 291 (tanja.stankovic14@gmail.com)
Evropski Sklad kulturne solidarnosti išče in podpira domiselne iniciative, ki med pandemijo spodbujajo solidarnost in idejo o Evropi kot o skupnem javnem prostoru. Besedilo razpisa je na voljo na spletni strani Sigica.
“Z akcijo Doniraj in podpiraj smo želeli sprožiti neke vrste kampanjo, ki bi širšo javnost nagovorila k temu, da tudi sama pomaga glasbenikom oziroma komur koli iz umetniško-kreativne sfere, za katere vemo, da so danes v zelo kritičnem položaju. Hkrati pa mi vsi doma poslušamo glasbo, beremo knjige, gledamo filme … Gre za zamisel, da ne glede na to, da so medosebni stiki med nami prekinjeni, so vendarle medčloveški odnosi tisti, ki so ravno v tem hipu še kako pomembni.” ─ Peter Baroš
Z akcijo pomoči glasbenikom, samozaposlenim v kulturi, želi Sigic po svojih zmožnostih pomagati glasbenikom v finančni stiski zaradi prepovedi in odpovedi vseh javnih dogodkov. Na tedenski ravni se v Sloveniji zvrsti tudi do sto glasbenih dogodkov, zaradi tega je škoda, ki jo trpijo glasbeniki, pa tudi drugi delavci glasbenega sektorja, izjemno velika. Več o akciji na povezavi.
Poziv k izredni in trajnostni podpori za zaščito slovenskega glasbenega sektorja pa si lahko preberete (in se s podpisom tudi pridružite) na povezavi.
231 epizod
Kako virus deluje, kako se ga ubraniti, kateri ukrepi so nujni, kaj lahko pričakujemo? Verodostojne informacije, konkretna navodila, pojasnila strokovnjakov in nova spoznanja.
Z generalnim sekretarjem Slovenskega glasbenoinformacijskega centra Petrom Barošem smo iskali rešitve za pomoč glasbenikom in drugim vpletenim v glasbeno sfero.
Slovenski glasbenoinformacijski center je na svoji spletni strani objavil projekte, s katerimi nagovarja predvsem aktualno problematiko, ki zadeva odpoved vseh javnih prireditev na področju glasbe in ki s sabo potegne kolaps celotne verige glasbene industrije in številnih poklicev, ki so v to verigo vpleteni.
“V sodelovanju z društvom Brez limita smo sprožili akcijo, ki glasbenikom in tudi drugim glasbenim delavcem omogoča, da lahko po telefonu navežejo stik s psihoterapevti in se z njimi pogovorijo o svojih razmerah. V tem hipu, ko je zadeva resnično brezizhodna in hkrati težko napovedljiva za prihodnost, se zavedamo, da so stiske posameznikov lahko zelo močne. Narediti želimo, kar je v naši moči, da se s tem spoprimemo konstruktivno.” ─ Peter Baroš
Glasbenikom in glasbenim delavcem sta brezplačno na voljo članici društva Brez Limita Helena Lenarčič in Tanja Stanković, ki ju lahko vsak teden do preklica akcije pokličete od torka do petka med 12. in 15. uro. Prvi stik z njima lahko vzpostavite tudi po elektronski pošti. Pri tem navedite, da ju kontaktirate na podlagi akcije, objavljene na spletni strani Sigica.
Helena Lenarčič: 031 359 494 (hellena.ena@gmail.com)
Tanja Stanković: 041 849 291 (tanja.stankovic14@gmail.com)
Evropski Sklad kulturne solidarnosti išče in podpira domiselne iniciative, ki med pandemijo spodbujajo solidarnost in idejo o Evropi kot o skupnem javnem prostoru. Besedilo razpisa je na voljo na spletni strani Sigica.
“Z akcijo Doniraj in podpiraj smo želeli sprožiti neke vrste kampanjo, ki bi širšo javnost nagovorila k temu, da tudi sama pomaga glasbenikom oziroma komur koli iz umetniško-kreativne sfere, za katere vemo, da so danes v zelo kritičnem položaju. Hkrati pa mi vsi doma poslušamo glasbo, beremo knjige, gledamo filme … Gre za zamisel, da ne glede na to, da so medosebni stiki med nami prekinjeni, so vendarle medčloveški odnosi tisti, ki so ravno v tem hipu še kako pomembni.” ─ Peter Baroš
Z akcijo pomoči glasbenikom, samozaposlenim v kulturi, želi Sigic po svojih zmožnostih pomagati glasbenikom v finančni stiski zaradi prepovedi in odpovedi vseh javnih dogodkov. Na tedenski ravni se v Sloveniji zvrsti tudi do sto glasbenih dogodkov, zaradi tega je škoda, ki jo trpijo glasbeniki, pa tudi drugi delavci glasbenega sektorja, izjemno velika. Več o akciji na povezavi.
Poziv k izredni in trajnostni podpori za zaščito slovenskega glasbenega sektorja pa si lahko preberete (in se s podpisom tudi pridružite) na povezavi.
Platformo Coronavirus Watch so vzpostavili naši raziskovalci prvega Mednarodnega raziskovalnega centra za umetno inteligenco.
Prvi prototipi slovenskih respiratorjev so “zadihali”! Dr. Jernej Pintar, direktor Tehnološkega parka v Ljubljani, pravi, da je Slovenija na tem področju tako povezana, “kot da se spet osamosvaja. Res je lepo.” Nemogoče je povedati, kdaj bi lahko bila ta naprava uporabljena v praksi. “Zdaj ni časa za rigidno strukturo: ne vemo, ali bomo imeli čez dva tedna nekaj, kar bomo lahko dali bolnikom. Želim si, da bi imeli, želim pa si tudi, da tega ne bi bilo treba nikoli uporabiti.”
Dr. Paolo Terragnoli je zdravnik v prvi vrsti, spregovoril je o težkih trenutkih na intenzivni negi, zakaj je zdravstveni sistem v Lombardiji pred kolapsom in kaj moramo storiti, da se nam ne zgodi italijanski scenarij.
Učiteljica slovenščine na OŠ Frana Malgaja v Šentjurju spregovori o učenju na daljavo, smernicah, ki jih ni, ter kaj je razlika pri učenju od doma in učenju na daljavo.
Tokrat tudi o tem, kdo naj nosi masko in zakaj je njena (nepravilna) uporaba lahko celo nevarna.
Filozofinja in sociologinja dr. Renata Salecl tudi v kriznih časih z intelektualno ostrino spremlja in analizira dogajanje. Kaj koronavirus prinaša v našo družbo, kaj pomeni za možnost izbire, kako se bo spremenil svet in zakaj ostati optimističen. Kako je s tesnobo, vsakdanjimi odnosi, kakšna prihodnost nas čaka.
Znova smo poklicali uglednega virologa Vincenta Racaniella. Še vedno poudarja, da panika ni potrebna, virus pa bi morali resno jemati že januarja. Prepričan je tudi, da se iz nastalega položaja ne bomo nič naučili.
Ker se pogosto omenja, da moramo pri stikih z ljudmi upoštevati socialno distanco, Matjaž Hanžek opozarja, da je treba pravilno razumeti in uporabljati izraze, ki označujejo družbene in fizične razdalje med ljudmi.
Za širši pogled na trende v političnem prostoru smo poklicali političnega analitika in zgodovinarja Luko Lisjaka Gabrijelčiča, urednika revije Razpotja. Ker naš sogovornik živi in dela v Budimpešti, ga je Jan Grilc vprašal tudi, kakšne so v teh dneh tamkajšnje razmere.
Brane Gruban, strokovnjak za komunikacijski menedžment, opozarja na napake, iz katerih bi se morali kaj naučiti.
Zahtevni časi terjajo zahtevne premisleke. Ekskluzivni pogovor z enim najpomembnejših filozofov na svetu. Nemogoče stvari so postale vsakdanja realnost. Zdi se kot da smo v vojni s to razliko da nismo in s tem, da je sovražnik neviden in malodane banalen. Dr. Slavoj Žižek o trenutnih razmerah v Sloveniji in svetu. Z njim se je pogovarjala Nataša Štefe.
Nujno je, da vzdržujemo čim manjše število ljudi, ki potrebujejo intenzivno nego, pojasnjuje prof. dr. Tatjana Avšič Županc z Inštituta za mikrobiologijo in imunologijo.
Miha Mazzini o tem, kaj pozitivnega ste v šestih dneh samoizolacije opazili pri Slovencih? Kakšne vedenjske spremembe? So mutirale tudi naše lastnosti?
Dr. David Stopar, profesor mikrobiologije na ljubljanski Biotehniški fakulteti in raziskovalec, ki se ukvarja s preučevanjem strukture in funkcije biofilmov.
Dr. Katarina Habe razlaga, kako glasba vpliva na ljudi v času (samo)izolacije. Pravi, da zdaj opravlja izvorno, evolucijsko funkcijo uravnavanja čustev, povezovanja ljudi in zdravljenja.
Kako virus deluje, kako se ga ubraniti, kateri ukrepi so nujni, kaj lahko pričakujemo? Verodostojne informacije, konkretna navodila, pojasnila strokovnjakov in nova spoznanja.
Boštjan Benedičič je pred leti zbolel za aplastično anemijo, pred dvema letoma preživel pljučno embolijo, tako mu danes deluje 20 odstotkov pljuč, zato se izjemno boji novega koronavirusa.
Dilema za novinarje je velika. Država se je zaradi virusa ustavila. Ljudi zanima, kaj je z virusom, a hkrati je treba povedati, da virus ni vse. V času kriz je treba odgovornim še posebej gledati pod prste.
Vodja Klicnega centra za informacije o koronavirusu pravi, da so vprašanja, ki jih dobivajo, zelo različna in dodaja, da “dobijo tudi nenavadna vprašanja. Niso pa panična. Ljudje pač naletijo na dileme in takrat nas pokličejo”. Pohvalila je še stroko, ki se “zelo hitro odziva. Naš klicni center posreduje le preverjene informacije”.
Neveljaven email naslov