Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
Gostili smo medijskega poznavalca Richarda Barbrooka, ki razstavlja v Projektnem prostoru v Aksiomi v Ljubljani.
Vedno ga je zanimal pogled na preteklost. Pravi, da se nam zdaj zdijo Združene države Amerike in Rusija različni državi. Ko pa se bomo čez dvesto let ozrli nazaj, bomo spoznali, da sta bila to dva enaka sistema. Njun industrijski razvoj, centralizirana ureditev s številno vlado in velikanskimi korporacijami ter vohunskimi agencijami … vse je enako. Tako trdi britanski sociolog dr. Richard Barbrook, profesor na Univerzi v Westminstru in strokovnjak na področju medijev, ki se je v devetdesetih ukvarjal tudi z medijsko zakonodajo znotraj EU. V projektnem prostoru v Aksiomi razstavlja projekt Igra vojne.
Že od nekdaj namreč občuduje Guya Deborda, ki je ustvaril igro z naslovom Vojna iger. Tako je po tem vzorcu nastala večnacionalna skupina umetnikov – med katerimi je tudi Barbrook, in ta je leta 2007 ustanovila skupino Class Wargames. Igranje vojnih družabnih iger je v tem primeru prostor za urjenje kibernetskih komunističnih upornikov prihodnosti.
“Debord je bil zelo aktiven v demonstracijah maja leta 1968 v Parizu. Večina iger o vojnah govori o bitki pri Borodinu septembra 1812, kjer je Napoleon slavil nad Rusi, ali o bitki za Stalingrad, ki je potekala med drugo svetovno vojno. Toda on je želel ustvariti nekaj drugačnega. To je nekakšna abstraktna različica Napoleonovega vojskovanja in seveda ni običajna vojna igra. Vojaki se ne pobijajo med sabo, ampak gre za prekinjanje komunikacijskih omrežij.”
Barbrook se ukvarja tudi s kritiko nekaterih družbenih stanj. Esej The California Ideology oziroma Kalifornijska ideologija, ki sta ga napisala z medijskim teoretikom Andyjem Cameronom, je bil nekakšna kritika zahodnoobalne neoliberalne stranke, članek z naslovom Namišljena prihodnost pa govori predvsem o tem, kako politika vpliva na nadziranje našega početja na internetu. O tem tudi sicer veliko piše. Ob vprašanju, ali živimo v internetnem Panoptikonu odvrne, da je zelo težko prisluškovati in slediti 7 milijardam ljudi in točno vedeti, kaj kdo počne, poskuša pa internetne lahkomiselneže tudi naučiti obnašanja na internetu.
“Pišem nekakšen Internetni zakonik, ki opisuje, kako zavarovati našo avtonomijo in kako spodbujati skupno prizadevanje za boljši internet. Seveda vsi želimo deliti svoje stvari z drugimi, vendar pa nočemo, da jih vohunske agencije uporabijo proti nam. Ta dokument bo zajemal predvsem napotke, kako se obnašati, da ne bomo zanimivi za vohune.”
Za to si prizadeva tudi, ker je bil sam žrtev vohunske politike. V osemdesetih letih je bil Barbrook soustanovitelj piratskega radia Spectrum v Londonu v Veliki Britaniji. To je bil po njegovem mnenju precej nevpliven, multikulturni radio, na katerem so besedo dobile številne etnične skupine na otoku. Seveda ni ogrožal nikogar, pa vendar je njihovo oddajanje šlo v nos takratni vladi.
“V 70. letih je obstajalo veliko tako rekoč “naredi si sam” medijev, zato sva s prijateljem ustanovila piratski radio. V 80. letih je v Veliki Britaniji veljala zelo radikalna politika za radie, saj je bila takrat predsednica vlade Margharet Thatcher. Britanska vohunska agencija mi je šest mesecev prisluškovala po telefonu. Mi samo želeli dati besedo imigrantom in beguncem. Zanimale so nas le njihove zgodbe.”
Medijski poznavalec Richard Barbrook kot pisec člankov, nekakšnih »internetnih« zakonov in soustanovitelj piratskega radia, trdi, da bi za razumevanje zdajšnjega časa morali razumeti preteklost … in kot poznavalec zgodovine ter nekdanji radijec pravi, da se radiu obeta pravi razcvet …
“Včasih si moral kakšne posebne radijske oddaje poslušati ob enih ponoči. Zdaj pa lahko rečem, da radijske postaje doživljajo pravo renesanso od pojava interneta naprej, predvsem zaradi podkastov. Ta možnost, da lahko oddajo poslušaš kadarkoli si zaželiš, in to, da lahko poslušaš oddaje, ki so bile v etru pred nekaj leti, je odlično. Radio se je pomladil, zahvala za to pa gre internetu.”
Ob 450. obletnici rojstva Williama Shakespeara premiera Beneškega trgovca v Lutkovnem gledališču Ljubljana, po lutkovni poti pa še na Ljubljanski grad, kjer se nocoj odpre Lutkovni muzej. V hostlu Celica v Ljubljani je na ogled fotografska razstava Godibodi 2014, v pokrajinskem muzeju Maribor pa razstava modnih oblačil in dodatkov Ikonska petdeseta.
Igra Balkon se po 27-ih letih vrača na oder Slovenskega mladinskega gledališča. Intimno dramsko besedilo Jeana Geneta v režiji Diega de Bree bodo premierno uprizorili nocoj ob 19.30. Katarina po naročilu – drugi del trilogije treh gledaliških ustvarjalcev in raziskovalcev, dramaturginje Urške Brodar, igralke Katarine Stegnar in režiserja Jureta Novak, bo premierno na ogled nocoj ob 20.45 v Gledališču Glej. Risbe in kipi je naslov razstave del Jiřija Bezlaja, ki jo bodo ob 19-ih odprli v Bežigrajski galeriji 1 v Ljubljani. Kipar Jiři Bezlaj, ki živi v Ljubljani in ustvarja ob Stiškem potoku, je razstavo zasnoval v talnih samosvojih prostorskih postavitvah.
Nocoj ob 20.00 se v stari dvorani v Slovenskem narodnem gledališču Maribor obeta premiera ostre, radikalne, brezkompromisne performativne gibalno-dramske uprizoritve Drakula. Nastala je v koprodukciji z Zagrebškim gledališčem mladih in s Fondazione Teatro Due iz Parme. Tudi drugi dan 20-ega festivala Jazz Cerkno ponuja na glavnem odru tri večerne koncerte. Knjiga dr. Božidarja Flajšmana Podobe časa, Metlika na razglednicah je izšla ob 650. obletnici potrditve mestnih pravic prebivalcem Metlike; 150. obletnici ustanovitve Narodne čitalnice v Metliki (prve na Dolenjskem); 100. obletnici rojstva Jožeta Dularja (pisatelja, publicista in muzealca) in 70. obletnici konca druge svetovne vojne in zmage nad fašizmom.
Danes v oddaji razstava ob 85 letnici rojstva glasbenika Atija Sossa, o temi letošnjega 5. mladinskega literarnega festivala Bralnice pod slamnikom pa tudi o prevodnem delu Zoprna lirika.
O sejmu akademske knjige Liber.ac in o novostih iz zbirk Litterae Slovenicae in Sto slovanskih romanov.
Pregledna razstava ''NSK od Kapitala do kapitala. Neue Slowenische Kunst – dogodek zadnjega desetletja Jugoslavije'' v Moderni galeriji v Ljubljani. Razstava ''Vrnitev ambasadorjev umetnosti - Umetnine iz nasledstva Jugoslavije'' v Narodni galeriji. Svetovna vojna (Richard Holmes) in Tretji rajh (Richard James Overy) - knjižni novosti založbe Mladinska knjiga. Dvojni koncert: slovenski kitarist Vitja Balžalorsky in danski kitarist in poet Kristian Harting v Galeriji ŠKUC v Ljubljani.
V Galeriji Jakopič smo danes ob 18:00 odprli retrospektivno razstavo Stojan Batič: Človek in mit. Drugi del kulturnic pa smo namenili mladim glasbenikom in literatom.
V Galeriji Jakopič smo danes ob 18:00 odprli retrospektivno razstavo Stojan Batič: Človek in mit. Drugi del kulturnic pa smo namenili mladim glasbenikom in literatom.
V Slovenskem stalnem gledališču v Trstu: svetovna praizvedba komedije Vinka Möderndorferja Obiski in odprtje likovne razstave 12 tržaških ustvarjalcev. V Mini Teatru Ljubljana: premiera lutkovne predstave Jurček in trije razbojniki avtorice Alenke Gerlovič (Rekonstrukcija partizanskega lutkovnega gledališča 1944-45) v režiji Roberta Waltla in odprtje razstave ''Partizanske lutke 1944-2015''. Premiera avtorskega projekta Zorana Petroviča Lovci na srečo v BiTeatru. Premiera glasbeno-scenske predstave za otroke Katalena: Enci Benci Katalenci – Katalene v režiji Ivane Djilas v Cankarjevem domu.
Na Bledu se začenja 47. mednarodno srečanje PEN. Solistični prvenec Nótt bo danes premierno v Plesnem teatru Ljubljana predstavila plesalka in koreografinja Lada Petrovski Ternovšek.
V Kinoteki se je začel prvi Teden ruskega filma pri nas. Ob 90-letnici so se umetniku Vladimirju Makucu z rastavami poklonili v Cankarjevem domu in Kresiji. Več o umetniku in njegovem delu je povedal umetnostni zgodovinar dr. Milček Komelj.
V Kostanjevici na Krki si lahko v Galeriji Božidarja Jakca ogledate razstavo ''4 delci/ 4 Particles'' mlade večmedijske umetnice Eve Petrič. V Ljubljani so na ogled: fotografski razstavi Mirana Kambiča z naslovoma ''Arhitektura Maksa Fabianija'' in ''Secesijska Ljubljana in Maks Fabiani'' v galeriji na prostem na Krakovskem nasipu in v Jakopičevem sprehajališču v Tivoliju, razstava''Črne zastave'' Alena Ožbolta z naslovom v Ulični galeriji na Vegovi 4 in v podhodu Erjavčeve ulice.
V Slovenskem kulturnem domu v Špietru v Slovenski Benečiji bosta nocoj Boris Pahor in Tatjana Rojc predstavila knjigo Cosi ho vissuto. Biografia di un secolo (Tako sem živel. Življenjepis stoletja). ''Delu čast in oblast'' je naslov festivala, ki ga je tudi letos v Murski Soboti pripravil Mladinski informativni in kulturni klub – MIKK. V klubskih prostorih v gradu v Murski Soboti se začenja danes ob 18.00 s projekcijo filma ''Ženskam čas(t), da zrušijo oblast!'' vstajniških socialnih delavk, ki bodo pripravile tudi delavnico transparentov. Na večernem koncertu pa se bo predstavila banjaluška skupina Sopot. Big band Krško se pridružuje pobudi Unesca, da današnji dan slavimo jazz. V Krškem ga prvič v državi obeležujejo s prireditvijo, ki bo ob 17.00 na ploščadi pred Kulturnim domom v Krškem. Poimenovali so jo ''1st International Jazz Day Krško''.
Premiere: - krstna uprizoritev igre ''Medtem ko skoraj rečem še ali prilika o vladarju in modrosti Simone Semenič'' v režiji Primoža Ekarta v Mali Drami SNG Drama Ljubljana - krstna uprizoritev komične drame ''Menjava straže'' avtorja in režiserja Nejca Gazvode na Mali sceni Mestnega gledališča ljubljanskega - interaktivna predstava ''Srce in popek'', ki je nastala v koprodukciji Gledališča za dojenčke in malčke AEIOU ter Hišo otrok in umetnosti
Med 26. junijem in 10. julijem 2015 bo v organizaciji Fičo baleta na več lokacijah po Sloveniji in z zaključkom na otoku Krk potekalo Fičo plesno popotovanje: dobra priložnost za bivanje v naravi, družabno in ustvarjalno preživljanje prostega časa ter udeležbo na različnih umetniških delavnicah. Več o dogodkih sta povedala plesalca Sandra Anais in Goran Bogdanovski, ustanovitelj Fičo Baleta.
Med 26. junijem in 10. julijem 2015 bo v organizaciji Fičo baleta na več lokacijah po Sloveniji in z zaključkom na otoku Krk potekalo Fičo plesno popotovanje: dobra priložnost za bivanje v naravi, družabno in ustvarjalno preživljanje prostega časa ter udeležbo na različnih umetniških delavnicah. Več o dogodkih sta povedala plesalca Sandra Anais in Goran Bogdanovski, ustanovitelj Fičo Baleta.
150. obletnica rojstva Maksa Fabianija Mednarodni dan plesa Manca Dolenc, plesalka flamenka Strip! – delavnica z mentorjem Santiagom Martinom Sanchezom v Galeriji likovnih samorastnikov Trebnje
Unesco je leta 1995 23. april razglasil za svetovni dan knjige in avtorskih pravic. Ta dan pri nas praznujemo ves teden s Slovenskimi dnevi knjige, drugo leto zapored pa ga obeležujemo tudi s projektom Noč knjige.
»Začnimo že enkrat kupovati knjige bolj pogosto kot avtomobile« smo lahko slišali na Mestnem trgu v Ljubljani ob odprtju jubilejnih 20. Slovenskih dnevov knjige. Ti bodo pod geslom (iz)berimo! in s številnimi dogodki potekali do 24. aprila. Že od petka potekajo v Mariboru, te dni pa bodo, poleg v prestolnici, potekali še v Ormožu, Celju, Kopru, Kungoti ter v Gradcu in Trstu.
Neveljaven email naslov