Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zgodbe v zbirki Tisoč in ena noč so se prenašale prek ustnih tradicij več ljudstev, ki so živela od 1. do 16. stoletja na različnih območjih vse od Mezopotamije, Indije, Grčije, Perzije in Egipta. Skoraj nemogoče je z gotovostjo reči, kdo je te zgodbe prvi zapisal, a sodobni preučevalci se strinjajo, da so bile v 8. stoletju prevedene v arabščino in zbrane pod naslovom Tisoč noči, vse do 16. stoletja pa so se dodajale še nove in nove zgodbe, dokler ni knjiga dobila svoje končne podobe. Vsem različicam in izdajam knjige je skupna dokaj preprosta okvirna zgodba: Šeherezada kralju Šahriarju vsako noč pove eno zgodbo, da bi pripoved vzbudila njegovo zanimanje, ona pa bi si tako ohranila življenje. V zgodbah so nemalokrat druge vložene pripovedi, besedilo pa vsebuje tudi več kot 10.000 verzov. Zgodbe iz Tisoč in ene noči so navdihnile številna literarna, filmska, dramska in likovna dela. V nocojšnji oddaji Literarni nokturno lahko poslušate odlomek iz Zgodbe o ljubimcih iz Basre, ki jo Šeherezada začne pripovedovati na 693. noč. Neposredno iz arabščine jo je prevedla Zarja Vršič. Omenimo še, da bo slovenski prevod Tisoč in ene noči neposredno iz arabščine, ki je delo več prevajalcev, izšel do konca leta 2024 pri založbi Maks Viktor.
Avtorica prevoda: Zarja Vršič;
režiserka: Ana Krauthaker;
interpret: Jernej Gašperin;
glasbena opremljevalka: Darja Hlavka Godina;
mojstrica zvoka: Sonja Strenar:
urednica oddaje: Tina Kozin;
produkcija 2024.
42 epizod
Kratek večerni sprehod po poeziji in prozi različnih domačih in tujih avtorjev in avtoric v vrhunski interpretaciji dramskih igralk in igralcev. Skupni imenovalec nokturnov je njihova raznolikost, njihov razpon sega od klasikov do sodobnikov.
Zgodbe v zbirki Tisoč in ena noč so se prenašale prek ustnih tradicij več ljudstev, ki so živela od 1. do 16. stoletja na različnih območjih vse od Mezopotamije, Indije, Grčije, Perzije in Egipta. Skoraj nemogoče je z gotovostjo reči, kdo je te zgodbe prvi zapisal, a sodobni preučevalci se strinjajo, da so bile v 8. stoletju prevedene v arabščino in zbrane pod naslovom Tisoč noči, vse do 16. stoletja pa so se dodajale še nove in nove zgodbe, dokler ni knjiga dobila svoje končne podobe. Vsem različicam in izdajam knjige je skupna dokaj preprosta okvirna zgodba: Šeherezada kralju Šahriarju vsako noč pove eno zgodbo, da bi pripoved vzbudila njegovo zanimanje, ona pa bi si tako ohranila življenje. V zgodbah so nemalokrat druge vložene pripovedi, besedilo pa vsebuje tudi več kot 10.000 verzov. Zgodbe iz Tisoč in ene noči so navdihnile številna literarna, filmska, dramska in likovna dela. V nocojšnji oddaji Literarni nokturno lahko poslušate odlomek iz Zgodbe o ljubimcih iz Basre, ki jo Šeherezada začne pripovedovati na 693. noč. Neposredno iz arabščine jo je prevedla Zarja Vršič. Omenimo še, da bo slovenski prevod Tisoč in ene noči neposredno iz arabščine, ki je delo več prevajalcev, izšel do konca leta 2024 pri založbi Maks Viktor.
Avtorica prevoda: Zarja Vršič;
režiserka: Ana Krauthaker;
interpret: Jernej Gašperin;
glasbena opremljevalka: Darja Hlavka Godina;
mojstrica zvoka: Sonja Strenar:
urednica oddaje: Tina Kozin;
produkcija 2024.
Izbor novih pesmi Marjana Strojana tematizira intimen odnos med njo in njim, odnos, ki bi ga zaradi fragmentarnosti in razprtosti opisa težko imenovali ljubezen, še teže pa bi ga imeli za golo mimobežnost, saj je v njem nekaj globljega, pa tudi težjega. Pesmi so nenaslovljene in – razen ene – pisane v prostem, nerimanem verzu z izrazitim ritmom. Njihovo prefinjeno liričnost odlikuje zanimiv preplet naravnega in urbanega. Avtor literarnega dela: Marjan Strojan; interpret: Aleš Valič; režija: Špela Kravogel in Saška Rakef; glasbeni opremljevalec: Luka Hočevar; mojster zvoka: Urban Gruden; urednica oddaje: Tina Kozin; produkcija leta 2024.
Francoski dramatik, pesnik in diplomat Paul Claudel (1868–1955) je bil od svojega osemnajstega leta predan katolik. Za svojega pesniškega učitelja je pogosto navajal Stéphana Mallarméja, vendar je bila njegova poezija precej dostopnejša, predvsem pa bolj povezana s katolicizmom. Čeprav Claudel slovi kot pomemben dramatik iz srede 20. stoletja, je njegova religiozna poezija še danes vznemirljiva in nagovarja številne kristjane. Na praznik Marijinega vnebovzetja objavljamo tri njegove pesmi, med katerimi je tudi Čuječa Marija. Prevajalec je Marko Marinčič, interpret Aleš Valič, režiserka Saška Rakef, glasbeni opremljevalec Luka Hočevar, tonski mojster Urban Gruden, urednik oddaje pa Gregor Podlogar. Leto nastanka: 2024.
Poljski literarni ustvarjalec Czesław Miłosz (1911–2004), ki je leta 1980 dobil Nobelovo nagrado za književnost, je danes znan kot celovit pesnik 20. stoletja, ki je v poeziji pozornost posvečal tudi filozofskim temam ter razmišljanju o življenju in svetu, mnogokrat pa so njegove pesmi povezane še s temo narave. Prevajalka Katarina Šalamun Biedrzycka, interpret Aleksij Pregarc, režiserka Ana Krauthaker, glasbeni opremljevalec Marko Stopar, tonski mojster Mirko Marinšek, urednika oddaje Vlado Motnikar in Gregor Podlogar, leto nastanka 2003.
Jasmin B. Frelih je prepoznavno ime na slovenskem literarnem prizorišču, njegov zadnji roman Ledeni možje je izšel lani. Pronicljivi pisatelj je mednarodno literarno kritiko prepričal že s prvencem Na/pol, ki je prejel nagrado za evropsko književnost. Nagrajena je bila tudi njegova zbirka esejev Bleda svoboda – leta 2018 je dobila Rožančevo nagrado. Leta 2015 se je preizkusil v kratki prozi in izdal zbirko Ideoluzije, iz katere je zgodba Skandinavske krste. Zgodbo odlikujejo dovršen slog, jezikovna polnost ter spretno preigravanje različnih referenc. Interpretka: Lea Cok, režiser: Klemen Markovčič, glasbena opremljevalka: Nina Kodič, tonski mojster: Nejc Zupančič, urednici oddaje: Tina Kozin, Ana Rozman, leto nastanka: 2017.
"Iskalci časa, na videz vedno mirni in urejeni, le včasih zakričijo, tako izkrivljeno in tako hudobno, da boli tistega, ki jih ima priložnost slišati, in ne ve, ali je to naklonjenost življenju ali ljubezni, ki jim jo posveča," zapiše Barbara Pogačnik v Iskalcih časa, enem izmed kratkih besedil v prozi, ki bi jih lahko opredelili kot kratke pripovedi, čeprav se ponekod približujejo pesmi v prozi. Iskalci časa so seveda metafora, tako kot še številne podobe, okoli katerih Barbara Pogačnik gradi svoja prozna besedila. Prav metaforična, simbolna in ritmična narava njihove govorice je tudi tisto, kar jih, ob drugem, približuje avtoričini poeziji. Interpretka Vesna Jevnikar, režiserka Ana Krauthaker, glasbeni opremljevalec Luka Hočevar, mojstrica zvoka Sonja Strenar, urednica oddaje Tina Kozin, posneto leta 2018.
Hrvaški pisatelj Zvonimir Balog (1932–2014) je velik del svojega ustvarjanja namenil mladim – velja za utemeljitelja sodobne hrvaške poezije za otroke, bil je tudi največkrat nagrajeni hrvaški avtor za otroke. Njegov opus obsega prek sedemdeset knjig za odrasle in mlade, za svoje delo pa je prejel tudi številna mednarodna priznanja. Besedilo Ko bi le vedel, koliko je ura, je iz njegove prve knjige za odrasle z naslovom Pogled na Zemljo, izšla je leta 1988. Balog v satirični zgodbi pod ostrogled vzame Švicarje in njihove navade. Prevajalec Štefan Kutoš, režiser Alen Jelen, interpret Matej Puc, glasbeni opremljevalec Luka Hočevar, mojstra zvoka Matjaž Miklič, Sonja Strenar, urednici oddaje Tesa Drev, Tina Kozin, posneto leta 2016.
Andrej Rozman - Roza (1951), gledališčnik, pripovednik, prevajalec, igralec in pesnik, ima izjemno bogat in raznovrsten umetniški opus. Za poezijo pa se je navdušil že zelo zgodaj. Prvo knjigo z naslovom S smetano nad jagode je objavil leta 1989. Kot nakazuje ta naslov, je Andrej Rozman - Roza tudi pozneje ves čas pisal parodične, igrive in komične pesmi, ki jih odlikuje jezikovna spretnost. V okviru petkovega cikla Na valovih humorja objavljamo nekaj njegovih pesmi v avtorjevi interpretaciji. Režiser Jože Valentič, glasbena opremljevalka Sara Železnik, tonski mojster Jure Culiberg, urednika oddaje Marko Golja in Gregor Podlogar, leto nastanka 2009.
Hilde Domin se je rodila leta 1909 v Kölnu judovskim staršem, ki so se pisali Löwenstein. Že zelo zgodaj je zaslutila, kako nevaren je porajajoči se nacizem, in z dovoljenjem staršev skupaj z bodočim soprogom Erwinom Walterjem Palmom leta 1932 odšla na študij v Italijo. Čez sedem let, ko tudi tam ni bilo več milosti za Jude, sta pobegnila v Anglijo, potem pa leta 1940 emigrirala v Dominikansko republiko. Tam sta ostala 12 let. Na začetku petdesetih sta večkrat obiskala Nemčijo; to je bilo tudi obdobje, ko je Hilde Domin v hudi osebni stiski začela pisati pesmi. Dokončno sta se z možem, ki jo je vse življenje tiraniziral in zaradi svoje ambicioznosti ni prenesel, da je tudi ona začela ustvarjati, vrnila leta 1961. Svojo prvo pesniško zbirko z naslovom Le vrtnica v oporo je izdala pri petdesetih in takrat na pobudo urednika tudi spremenila priimek – postala je Hilde Domin. Njene pesmi so "jasne in precizne, preproste in popolne", je ob prvencu zapisal eden najpomembnejših nemških literarnih teoretikov Walter Jens. Za Literarni nokturno je Lučka Jenčič prevedla dve pesmi, ki ju je avtorica napisala sredi petdesetih let prejšnjega stoletja. Interpretirala ju bo Violeta Tomič. Glasbena oprema Nina Kodrič, zvok in montaža Nejc Zupančič, režija Ana Krauthaker, redakcija Tesa Drev Juh. Produkcija leta 2015. Interpretira Violeta Tomič, glasbena oprema Nina Kodrič, zvok in montaža Nejc Zupančič, režija Ana Krauthaker, redakcija Tesa Drev Juh, produkcija leta 2015.
Pesnik Joachim du Bellay je ob Ronsardu najbolj znani pesnik francoske renesanse. Du Bellay je študiral pravo, odlično je znal latinsko in zelo se je zanimal za latinsko književnost in zgodovino Rima. Ko je leta 1553 odpotoval v Rim, da bi bil tajnik stricu in kardinalu Jeanu du Bellayju, se je srečal s tisočletno zgodovino večnega mesta. Bližina in oddaljenost rimske kulture sta navdihnili cikel 23 sonetov z naslovom Razvaline starega Rima. Deset izmed njih je prevedla Marija Javoršek. Interpret Gregor Gruden, režiser Marko Bratuš, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojster zvoka Zoran Crnkovič, urednik oddaje Marko Golja. Posneto 2007.
Do 25. avgusta si je mogoče v Jakopičevi galeriji v Ljubljani ogledati razstavo fotografij Klavdija Slubana z naslovom Nekje drugje Tukaj. Gre za doslej največjo srednjekarierno retrospektivno razstavo enega v svetu najbolj uveljavljenih fotografov slovenskega rodu. Sluban z več kot 150 fotografijami predstavlja vrhunce dobrih treh desetletij ustvarjanja. Doživljanja na številnih potovanjih pa ne lovi samo v objektiv svojega analognega fotoaparata, temveč tudi v besede, pesmi, ki jih piše v francoščini. Igralec je Primož Pirnat, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojster zvoka Urban Gruden, režiserka Ana Krauthaker, prevajalka in urednica oddaje Tadeja Krečič. Produkcija leta 2024.
Sodobni ameriški pesnik Joshua Beckman (1971), ki je pred leti nastopal na literarnih festivalih Dnevi poezije in vina ter Vilenica, sodi med najzanimivejše pesniške glasove na drugi strani Atlantika. Za svoje delo je prejel več nagrad in prevedel Šalamunov Poker v angleščino ter o njem napisal tudi posebno pesniško knjigo z naslovom Tomaž (2021). V slovenščini lahko beremo izbor iz Beckmanove poezije z naslovom Zapusti New York (LUD Šerpa, 2003) in pesniško zbirko Sunek (LUD Šerpa, 2012), ki je prva njegova v celoti prevedena knjiga pri nas. Posebno mesto v tej zbirki zavzemajo soneti, ki nadaljujejo tradicijo tako imenovane poezije "stalnega toka", v kateri se pesnik ukvarja z mestom posameznika v svetu. In tudi zato se njegovi soneti naslanjajo na značilnosti sodobne poezije, kot so večglasnost, pozornost do jezika, miselni preskoki in podobno. Objavljamo sedem njegovih sonetov. Prevajalka Ana Pepelnik, interpret Rok Vihar, režiser Klemen Markovčič , glasbeni opremljevalec Marko Stopar, tonski mojster Mirko Marinšek, urednik oddaje Gregor Podlogar, leto nastanka 2009.
Slovenski književnik Gregor Strniša je s poezijo in dramatiko močno zaznamoval drugo polovico 20. stoletja. Svojo pesniško pot je začel z zbirko Mozaiki, ki je izšla leta 1959 v Kopru. Knjiga je sicer že zasnovana kot sklenjena celota, vendar posamezne pesmi med seboj še niso tako povezane kot v njegovih poznejših zbirkah, na primer v Odiseju, Zvezdah in zlasti Očesu. V vsaki izmed njih namreč posamezni cikli iz petih pesmi sestavljajo knjigo poezije, v kateri sta pomembna vrstni red ciklov in zgodbeni lok. Pesmi v Mozaikih pa so, nasprotno, razmeroma samostojne celote in iz Strniševega prvenca smo jih izbrali devet. Interpret je Matej Puc, režiser Alen Jelen, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojster zvoka Mirko Marinšek, urednik oddaje pa Matej Juh. Produkcija leta 2009.
James Baldwin je bil ameriški pisatelj in aktivist za pravice temnopoltih, ki je živel med letoma 1924 in 1987. Pisal je esejistiko, dramatiko, prozo in poezijo. V slovenščino imamo prevedenih več njegovih romanov: Drugič ogenj, Druga dežela, Šepet nežne ulice in tudi njegov najbolj znani roman Pojdi in povej na gori iz leta 1953, ki velja za enega najpomembnejših romanov 20. stoletja, napisanih v angleščini. Izbrali smo odlomek iz Baldwinovega romana z naslovom Pesem črnske ulice. Gre za presunljiv začetek opisa ljubezenske zgodbe, v katerem se kaže pisateljeva prvobitna izpovedna sila. Prevod: Gitica Jakopin, interpretacija: Daša Doberšek, glasbena oprema: Marko Stopar, ton in montaža: Staš Janež, režija: Ana Krauthaker. Produkcija leta 2004. Urednika oddaje: Andrej Arko in Staša Grahek.
Besedilo za današnji Literarni nokturno smo poiskali globoko v radijskih arhivih. Za petkov cikel Na valovih humorja smo izbrali kratki humoreski Janeza Severja izpred več kot pol stoletja: 'Športnik' in 'O bolhici'. Avtor je bil tedaj napovedovalec in urednik na našem radiu, pa tudi član radijske igralske skupine, znan kot odličen interpret otroških radijskih iger. Interpret Boris Kralj, mojster zvoka Bojan Stopar. Produkcija 1966.
Konec julija pred sto desetimi leti se je začela prva svetovna vojna. Te nesrečne obletnice se spominjamo tudi z izborom pesmi medvojne lirike znanih in manj znanih avtorjev. To so Pastuškin (njegovo pravo ime je Andrej Budal), Anton Debeljak, Igo Gruden, Joža Lovrenčič, Rudolf Maister, Oton Župančič in France Bevk. Igralca sta Blaž Šef in Rok Kunaver, glasbena opremljevalka Tina Ogrin, mojster zvoka Nejc Zupančič, režiser Klemen Markovčič, urednica oddaje pa Tadeja Krečič Scholten. Produkcija leta 2014.
V 94. letu je umrla irska književnica Edna O'Brien. Ustvarila je bogat in vznemirljiv opus kratkih zgodb, romanov, biografij, dram, poezije, scenarijev in besedil za otroke. Tako kot James Joyce, o katerem je napisala biografijo, je tudi ona doživela prepoved nekaterih svojih knjig. V slovenščino imamo prevedene tri romane Edne O'Brien: Dekle z zelenimi očmi je prevedla Alenka Moder Saje, Dekleti z dežele Mart Ogen, roman V gozdu pa Maja Kraigher. Za Literarni nokturno smo izbrali odlomek iz njenega zadnjega romana Dekle iz leta 2019; govori o trpljenju dijakinje, ki so jo skupaj s sošolkami ugrabili pripadniki skupine Boko Haram. Prevod Marko Golja, interpretacija Tina Resman, glasbena oprema Darja Hlavka Godina, ton in montaža Urban Gruden, režija Živa Bizovičar. Produkcija 2022. Redakcija Marko Golja, Staša Grahek.
Švedska pisateljica Elin Cullhed je za roman Evforija leta 2021 prejela najvišjo švedsko književno nagrado. Literarizirana pripoved o zadnjem letu življenja ameriške književnice Sylvie Plath je zgodba o ženski ujetosti med različne družbene vloge. Prevajalka Lucija Stupica, režiserka Ana Krauthaker, interpretka Maruša Majer, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojster zvoka Urban Gruden, urednica oddaje Ana Rozman. Posneto leta 2024.
Ludvik Mrzel je bil slovenski pisatelj, pesnik in publicist, ki se je rodil 28. julija pred 120 leti v Loki pri Zidanem Mostu, umrl pa je leta 1971. Po končani osnovni šoli se je vpisal na gimnazijo, od koder so ga izključili zaradi sodelovanja v rudarski stavki v Trbovljah. Najprej se je vpisal na medicino, kmalu pa se je prepisal na filozofijo in slavistiko. Zaposlil se je kot časnikar. Med 2. svetovno vojno je bil ujetnik v italijanskih in nemških zaporih in taboriščih, po osvoboditvi in po vrnitvi iz Dachaua pa je postal upravnik Slovenskega narodnega gledališča (SNG) in pomočnik direktorja Drame SNG v Mariboru. Že kmalu pa so ga na tako imenovanih dahavskih procesih obsodili na 12 let zapora. Pred vojno je kot urednik sodeloval pri revijah Mladina in Svobodna mladina. Pisal je lirične črtice, novele in socialno obarvane pravljice v slogu ekspresionizma in socialnega realizma. Izdal je le nekaj knjig, po vojni samo eno, pesniško zbirko Ogrlica leta 1962; zato pa je res velik njegov prevajalski opus. V Literarnem nokturnu Mrzelovo črtico Medklic v Radio iz zbirke Luči ob cesti iz leta 1932 intepretira dramski igralec Gorazd Logar. Glasbena oprema Cvetka Bevc, režija Boštjan Vrhovec. Produkcija 2001. Urednika oddaje Andrej Arko, Staša Grahek.
Cikel oddaj ob začetku letošnje olimpijade sklepamo z oddajo s kolesarstvom, za Slovence ne najmanj pomembnim športom v zadnjih letih. Resda gre za dirkališčno kolesarstvo, a nič zato - avtor romana Zlato Chris Cleave, sicer po izobrazbi psiholog, v svojem delu prepričljivo poustvari napetost pred kolesarskim nastopom ter vse negotovosti, ki ob tem spremljajo športnika oziroma v tem primeru kolesarko; roman Zlato je zgodba o tem, kaj nas žene k uspehu in kaj smo zanj pripravljeni žrtvovati. Zgodba o odrekanju, ki to hkrati ni. In zgodba o tem, kaj je v življenju zares pomembno. Z drugimi besedami: Kate in njena najboljša prijateljica ter hkrati največja tekmica Zoe sta vrhunski športnici, ki si želita osvojiti olimpijsko zlato v dirkališčnem kolesarstvu. Na poti do tja s silovito voljo in odločnostjo presegata meje telesne in čustvene vzdržljivosti. To pa ni edina bolečina, s katero se spopadata. Prevajalka Miriam Drev, interpretka Tina Resman, režiserka Špela Kravogel, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojstrica zvoka Sonja Strenar. Produkcija 2024.
V Parizu so se začele triintridesete olimpijske igre moderne dobe. Tematiki športa in olimpizma se posveča tudi Marc Perelman, francoski teoretik sociologije športa in univerzitetni predavatelj, avtor več knjig. Med njimi je najopaznejša njegova monografija Barbarski šport s podnaslovom Kritika globalne kuge. Slovenci jo imamo v prevodu Saše Jerele, izšla je pri založbi *cf pred dvema letoma. V njej najdemo tudi odlomek o Olimpijski listini, ki nas lahko spodbudi k drugačnemu razmisleku o vrhunskem tekmovalnem športu, kot je neomahljivo navdušenje nad vsem, kar se te dni dogaja in se še bo dogajalo v Parizu. Igralec Blaž Šef, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojstra zvoka Urban Gruden, režiser Klemen Markovčič, urednica oddaje Tadeja Krečič Scholten. Produkcija 2024.
Neveljaven email naslov