Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
25. septembra 1932 se je v Ljubljani rodil kipar Janez Pirnat, tudi risar in grafik. Njegov oče je bil kipar Nikolaj Pirnat, mama pa pisateljica Nada Kraigher. Leta 1959 je diplomiral iz kiparstva na ljubljanski akademiji, izpopolnjeval se je, med drugim, tudi v Združenih državah Amerike, živel in ustvarjal je v Ljubljani in v Istri. Razstavljal je v številnih krajih Jugoslavije, pa tudi v tujini. Njegove spomenike, spominske kipe in reliefe imamo v Ljubljani, tu največ, pa tudi v Kanalu ob Soči, v Novi Gorici, v Idriji, na Prevojah pri Šentvidu, na Banjšicah in v Šenčurju. Janez Pirnat je umrl lani, leta 1999 pa se je z njim pogovarjala Vida Curk.
739 epizod
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
25. septembra 1932 se je v Ljubljani rodil kipar Janez Pirnat, tudi risar in grafik. Njegov oče je bil kipar Nikolaj Pirnat, mama pa pisateljica Nada Kraigher. Leta 1959 je diplomiral iz kiparstva na ljubljanski akademiji, izpopolnjeval se je, med drugim, tudi v Združenih državah Amerike, živel in ustvarjal je v Ljubljani in v Istri. Razstavljal je v številnih krajih Jugoslavije, pa tudi v tujini. Njegove spomenike, spominske kipe in reliefe imamo v Ljubljani, tu največ, pa tudi v Kanalu ob Soči, v Novi Gorici, v Idriji, na Prevojah pri Šentvidu, na Banjšicah in v Šenčurju. Janez Pirnat je umrl lani, leta 1999 pa se je z njim pogovarjala Vida Curk.
V oddaji Naši umetniki pred mikrofonom bo tokrat naš gost Janez Korošin, fotograf, ki v domačem kulturnem prostoru velja za pripadnika klasične fotografije oz tako imenovanega »črnega realizma«. Svoje delovanje je začel sredi šestdesetih let kot pripadnik napredne linije ustvarjalcev, delujočih pod okriljem fotokluba Ljubljana in kasneje fotogrupe Šolt. Trenutno je v Cankarjevem domu na ogled pregledna razstava njegovih del nastalih v več kot pol stoletja dolgem ustvarjanju, za katero je prejel vrsto priznanj in nagrad. Z njim se bo o njegovem življenju in ustvarjanju pogovarjala Aleksandra Saška Gruden.
Damijan Stepančič je danes eden najprepoznavnejših slovenskih ilustratorjev. Od leta 1999, ko je na Bienalu ilustracije prejel nagrado za izvirne zamisli, je ilustriral čez 50 knjig. Od leta 2000 do danes je prejel Smrekarjevo plaketo, Levstikovo nagrado, doživel uvrstitev na častno listo IBBY. Prejel je tudi priznanje za najboljšo izvirno slovensko mladinsko knjigo za ilustracije pesniške zbirke Saše Vegri Naročje kamenčkov in priznanje za najboljšo slovensko poučno knjigo Kako so videli svet. Dvakrat je prejel nagradi Kristine Brenkove za izvirno slovensko slikanico. Ilustratorja Damijana Stepančiča je pred mikrofon povabila Simona Kopinšek.
Andrej E. Skubic je za svoj roman Samo pridi domov dobil že tretjega kresnika za najboljši roman. Pisatelja in prevajalca bomo slišali v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom, pripovedoval bo o začetkih profesionalne poti, pa o vseh dosedanjih romanih, tudi o najnovejšem, seveda. Pred mikrofon ga je povabil Marko Golja.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Boris A. Novak, pesnik in dramatik, je dobil Župančičevo nagrado za prvo knjigo načrtovanega tridelnega epa Vrata nepovrata z naslovom Zemljevidi domotožja. »Prva, zajetna, knjiga velikega epa izpisuje, kar je pesnik s svojim obsežnim dosedanjim umetniškim opusom bil in kar še bo.« O svojem pesnjenju nasploh, pa tudi o nagrajeni knjigi bo Boris A. Novak pripovedoval Vladu Motnikarju v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Štirinajstega maja je minilo 80 let od rojstva Rudija Šeliga; bil je pisatelj, dramatik, esejist in politik. Rodil se je na Sušaku pri Reki, na ljubljanski Filozofski fakulteti je diplomiral iz filozofije in psihologije. Sourejal je Revijo 57 in Perspektive, bil je glavni urednik revije Problemi in knjižne zbirke Znamenja. Kot predsednik Društva slovenskih pisateljev je konec osemdesetih in na začetku devetdesetih pomembno sodeloval pri slovenski demokratizaciji in osamosvojitvi. Napisal je vrsto dram in proznih del, med njimi daljšo pripoved Triptih Agate Schwarzkobler leta 1968 ter roman Izgubljeni sveženj leta 2002. Rudi Šeligo je umrl januarja 2004. Vabimo vas, da v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom prisluhnete zapisu, v katerem se je Rudi Šeligo leta 1988 vrnil v svoje otroštvo in k mladostnim spominom, k podobam, ki so ga življenjsko in umetniško oblikovale.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Pred dnevi je dopolnil 90 let slikar Vladimir Makuc. Rodil se je v Solkanu pri Novi Gorici, leta 1954 je diplomiral na Akademiji upodabljajočih umetnosti v Ljubljani in pozneje tam končal tudi restavratorsko specialko. Uveljavil se je kot odličen grafik, ustvaril je tudi številne slike, nekaj opusov malih plastik, ukvarjal se je s knjižno opremo, tapiserijami in akvarelom. V ljubljanski Galeriji Kresija bo do 10. junija na ogled razstava njegovih likovnih del z naslovom Pokrajina s slikarjem, ki je nastala v sodelovanju z Galerijo Prešernovih nagrajencev za likovno umetnost Kranj. Ob Makučevi devetdesetletnici pa so ta mesec v Cankarjevem domu v Ljubljani razstavljena tri njegova dela po izboru Milčka Komelja. Z Vladimirjem Makucem se je konec devetdesetih za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom pogovarjala Vida Curk.
Jurij Paljk, pesnik, pisatelj, časnikar je prejel nagrado Vstajenje za svojo najnovejšo knjigo z naslovom Kaj sploh počnem tukaj. Nagrado podeljuje Slovenska prosvetna zveza v Trstu. O svojem pisanju, delu odgovornega urednika tednika Novi glas, pesnjenju in še čem se pogovarja s Tanjo Jakomin Kocjančič v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom.
V februarju so v Slovenski kinoteki prvič podelili strokovne nagrade Društva slovenskih režiserjev in poleg teh nagrado Franceta Štiglica za življenjsko delo na področju filmske in televizijske režije. Prejel jo je Jože Pogačnik, tudi častni član leta 2005 ustanovljenega Društva slovenskih režiserjev. K pogovoru ga je povabil Matej Juh.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Radovan Jenko, grafični oblikovalec in profesor za vizualne komunikacije na ALUO v Ljubljani, predstavlja izbor iz opusa svojih vidnih sporočil na razstavi z naslovom VSE v prvem preddverju Cankarjevega doma v Ljubljani. Ob razstavi in okrogli obletnici, 60 let, ga je pred mikrofon povabila Tadeja Krečič.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Nagrado Prešernovega sklada je letos prejela gledališka in filmska igralka Pia Zemljič za vloge Pie v predstavi Zapiranje ljubezni, Vodje v predstavi Krči in Nathalie Oppenheim v predstavi Kako poveš, kar si odigral ter Jasne v filmu Panika. »Njen igralski razpon je izjemno širok, pokazala se je kot avtentična junakinja klasičnega repertoarja, istočasno pa do popolnosti tolmači vloge sodobnih mladih žensk. Z lahkoto in virtuoznostjo zleze v kožo fatalne zapeljivke, romantične ženske ali z nevrozami moderne družbe destabilizirane persone.« je bilo zapisano v obrazložitvi nagrade. Za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom se je s Pio Zemljič pogovarjala Tadeja Krečič.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
Saksofonist in skladatelj Jure Pukl velja za enega najpomembnejših ustvarjalcev slovenske džezovske glasbe. Nagrado Prešernovega sklada je dobil za ustvarjanje avtorske džezovske glasbe v zadnjih dveh letih ter za številne nastope in sodelovanja z mednarodno priznanimi umetniki. Pogovor z nagrajencem je posnela Alja Kramar, slišali ga bomo v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom.
Neveljaven email naslov