Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
Neposredni prenos drugega koncerta abonmaja SOS - Sodobne orkestrske skladbe 2022/23 Slovenske filharmonije. Spored: Neville Hall: so flamed in the air (tako plameneč v zraku) Hans Abrahamsen: let me tell you (naj povem ti) Carl Nielsen: Simfonija št. 4 op. 29 »Neugasljiva« Orkester Slovenske filharmonije Titus Engel, dirigent Nicole Chevalier, sopran
Neposredni prenos drugega koncerta abonmaja SOS - Sodobne orkestrske skladbe 2022/23 Slovenske filharmonije. Spored: Neville Hall: so flamed in the air (tako plameneč v zraku) Hans Abrahamsen: let me tell you (naj povem ti) Carl Nielsen: Simfonija št. 4 op. 29 »Neugasljiva« Orkester Slovenske filharmonije Titus Engel, dirigent Nicole Chevalier, sopran
Drugi koncert cikla Kromatika 2022/23 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Rossen Milanov Thomas Caroll (violončelo) Program: Felix Mendelssohn Bartholdy: Simfonija št. 4 v A-duru op.90 Antonin Dvořák: Koncert za violončelo in orkester v h-molu op. 104 (dodatek) Johann Sebastian Bach: Sarabanda iz Suite za violončelo solo št. 1 BWV 1007
Amilcare Ponchielli, sicer Verdijev sodobnik, je napisal dvanajst oper, vendar nobena izmed njih ni dosegla takega uspeha kot Gioconda.
Pred Orkestrom ali Zborom Slovenske filharmonije se velikokrat pojavijo solisti ter pokažejo mojstrsko obvladovanje glasbila in glasbe. Kaj pa mora vsebovati skladba, da lahko rečemo, da je to koncert za glasbilo in orkester? Ali obstaja tudi koncert za pisalni stroj? Orkester Slovenske filharmonije Simon Krečič, dirigent Nejc Kamplet, klavir Blaž Ogrič, rog Grega Rus, kontrabas Jana Trošt, flavta Franci Krevh, povezovalec Program: Chopin, Borne, Mozart, Dittersdorf, Anderson
Prvi koncert cikla Kromatika 2022/23 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Rossen Milanov Oskar Laznik (saksofon), Simon Klavžar (tolkala) Program: Juan Crisóstomo Arriaga: Uvertura v D-duru op.20 Matej Bonin: Eppur si muove IV Hector Berlioz: Fantastična simfonija op.14
Naslov zmagovalne zgodbe 31. natečaja za najboljšo kratko zgodbo je že nekaj časa znan – Pod barvami na sliki, v Hribarjevi dvorani na Ljubljanskem gradu pa bomo razkrili avtorja besedila in mu podelili nagrado lastovka. Dogodek bosta povezovala Igor Velše in Mateja Perpar, potekal pa bo ob glasbeni spremljavi violinistke Ane Mezgec. Zmagovalno zgodbo bo interpretiral dramski igralec Matej Puc, s prejemnikom lastovke pa se bo pogovarjal Gregor Podlogar. Igralec Matej Puc, voditelja Mateja Perpar in Igor Velše, violinistka Ana Mezgec, voditelj pogovora Gregor Podlogar, glasbena oprema Darja Hlavka Godina, tonska mojstra Matjaž Miklič in Urban Gruden, koordinator Grega Peterka, scenarist in urednik Matej Juh, režiserka Špela Kravogel. Kot uvod v sklepno prireditev od nedelje, 11. 9., do srede, 14. 9., v oddaji Literarni nokturno predstavljamo kratke zgodbe, ki jih je žirija uvrstila v ožji izbor. 11. 9. - Miša Gams: Babica 12. 9. - Tadeja Šef: Ko morje obmolkne 13. 9. - Monika Lavrič: Sadika 14. 9. - Helena Šuklje: Senčna meja
Ansambel Musica cubicularis je nastal leta 2004 kot trio in se kmalu razvil v dinamični sestav prilagodljive velikosti in zasedbe. Posveča se predvsem izvajanju starejše glasbe na ustreznih zgodovinskih glasbilih in v svoje koncertne sporede pogosto vključuje manj znana in še ne objavljena dela, kot pravi umetniški vodja festivala in član ansambla Domen Marinčič, pa obuja tudi starejšo slovensko glasbeno dediščino in glasbo, ki je tako ali drugače povezana s Slovenijo. Takšen bo tudi nocojšnji koncert v cerkvi sv. Petra v Radovljici, ansambel Musica cubicularis bo namreč v mednarodni sedemčlanski zasedbi oživil glasbo organista koprske stolnice Antonia Tarsie ob letošnji 300. obletnici njegove smrti.
Ansambel Musica cubicularis je nastal leta 2004 kot trio in se kmalu razvil v dinamični sestav prilagodljive velikosti in zasedbe. Posveča se predvsem izvajanju starejše glasbe na ustreznih zgodovinskih glasbilih in v svoje koncertne sporede pogosto vključuje manj znana in še ne objavljena dela, kot pravi umetniški vodja festivala in član ansambla Domen Marinčič, pa obuja tudi starejšo slovensko glasbeno dediščino in glasbo, ki je tako ali drugače povezana s Slovenijo. Takšen bo tudi nocojšnji koncert v cerkvi sv. Petra v Radovljici, ansambel Musica cubicularis bo namreč v mednarodni sedemčlanski zasedbi oživil glasbo organista koprske stolnice Antonia Tarsie ob letošnji 300. obletnici njegove smrti.
Ansambel MD7 je nastal leta 2001, njegovo ustanovitev pa je spodbudil festival Musica Danubiana. Člani zasedbe so si po festivalu nadeli ime MD7 (Musica Danubiana 7). Trenutno zasedbo septeta sedmih izvrstnih slovenskih inštrumentalistov solistov sestavljajo: Maja Rome – viola, Igor Mitrović – violončelo, Matej Zupan – flavta, Jože Kotar – klarinet, Luka Logar – pozavna, Franci Krevh – tolkala in Luca Ferrini – klavir. Dirigent ansambla je od leta 2005 Steven Loy, ameriški dirigent, ki pa že vrsto let živi v Sloveniji, in sodi med prepoznavna imena sodobne glasbe. V Ansambel MD7 na koncertu v Mestnem muzeju izvaja dela šestih skladateljev, ki so jih namenili prav Ansamblu MD7: Invokacija Janija Goloba, Dež v pratiki Davida Beovića, Lubje sanj Urške Pompe, Tlesk vode Tadeje Vulc, Blues for S(t)even Uroša Rojka in Voices for Ljubljana Zygmunda Krauzeja.
Ansambel MD7 je nastal leta 2001, njegovo ustanovitev pa je spodbudil festival Musica Danubiana. Člani zasedbe so si po festivalu nadeli ime MD7 (Musica Danubiana 7). Trenutno zasedbo septeta sedmih izvrstnih slovenskih inštrumentalistov solistov sestavljajo: Maja Rome – viola, Igor Mitrović – violončelo, Matej Zupan – flavta, Jože Kotar – klarinet, Luka Logar – pozavna, Franci Krevh – tolkala in Luca Ferrini – klavir. Dirigent ansambla je od leta 2005 Steven Loy, ameriški dirigent, ki pa že vrsto let živi v Sloveniji, in sodi med prepoznavna imena sodobne glasbe. V Ansambel MD7 na koncertu v Mestnem muzeju izvaja dela šestih skladateljev, ki so jih namenili prav Ansamblu MD7: Invokacija Janija Goloba, Dež v pratiki Davida Beovića, Lubje sanj Urške Pompe, Tlesk vode Tadeje Vulc, Blues for S(t)even Uroša Rojka in Voices for Ljubljana Zygmunda Krauzeja.
Deveti koncert cikla Kromatika 2021/22 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Ilyich Rivas Meta Fajdiga (klavir) Program: Arnold Schönberg: Ozarjena noč, različica za godalni orkester Johannes Brahms: Koncert za klavir in orkester št. 1 v d-molu op. 15 (dodatek) Anatolij Ljadov: Preludij op. 11 št. 1
Deveti koncert cikla Kromatika 2021/22 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Ilyich Rivas Meta Fajdiga (klavir) Program: Arnold Schönberg: Ozarjena noč, različica za godalni orkester Johannes Brahms: Koncert za klavir in orkester št. 1 v d-molu op. 15 (dodatek) Anatolij Ljadov: Preludij op. 11 št. 1
Neposredni radijski in video prenos posebnega dogodka iz studia 26 Radia Slovenija ob predstavitvi prenovljenega koncertnega klavirja znamke Bösendorfer z neverjetno zgodovino in lastno zgodbo, ki ga je iz objekta preoblikovala v subjekt. Režiser in scenarist Klemen Markovčič Avtor raziskav in izvirne glasbe Gregor Strniša Pianist Klemen Golner Dramski igralec Željko Hrs Voditelja Eva Longyka Marušič, Igor Velše Tonska in video ekipa Mitja Krže, Urban Gruden, Miha Oblak, Matjaž Šercelj, Manca Zdašar Tehnični producent Grega Peterka Oblikovalca svetlobe in prostorskega videa David Andrej Francky, Rok Ložar Projektna vodja odnosov z javnostmi Lea Čehovin, Služba RTV Slovenija za komuniciranje Produkcija 3. programa Radia Slovenija – programa Ars, maj 2022
Zaključek cikla Sodobnih orkestrskih skladb Orketrsa Slovenske filharmonije bo povzel del glasbenega ustvarjalnega vrenja v francoski glasbi 20. stoletja. Pariz je pomenil vabljivo glasbeno metropolo, kamor so na izpopolnjevanja prihajali zlasti številni ameriški skladatelji in pozneje tudi jazzovski glasbeniki, v začetku stoletja pa se je odvila tudi obratna izmenjava, ko se je vizionarski francoski skladatelj Edgard Varese preselil v ZDA. Pariz je postal tudi drugi dom slovenskega skladatelja Janeza Matičiča, ki nas je zapustil aprila letos. Koncert je postal tudi poklon našemu glasbenemu svetovljanu. Program: Janez Matičič: Trans Pierre Boulez: Notations I–IV in VII Edgard Varese: Amériques George Gershwin: Uspavanka Orkester Slovenske filharmonije Alejo Pérez, dirigent
Opera o dvornem norcu in zaščitniškem očetu Rigolettu, ki vodi v tragičen konec: njegova hčerka Gilda se žrtvuje za svojega ljubega, razuzdanega vojvodo.
Osmi koncert cikla Kromatika 2021/22 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Rossen Milanov Theresa Plut (sopran) Program: Samuel Barber: Adagio za godala Samuel Barber: Knoxville: Poletje 1915 Max Reger: Variacije in fuga na Beethovnovo temo (orkestrska različica)
Kaj se tako blešči v zadnjem delu orkestra? Trobila! Ne blešči se pa samo njihov videz ampak tudi zvok. Trobilci Orkestra Slovenske filharmonije predstavljajo svoje inštrumente, s pripovedovalko pa bodo »zaigrali« Sanjavo zgodbo o čebeli Marceli, ki rada nabira sladki med, še raje pa slika. Glasba: Domen Jeraša Besedilo: Mateja Črv Sužnik Izvajalci: trobilci Slovenske filharmonije Pripovedovalka: Renata Vereš Klančič Moderator: Franci Krevh
Serdmi koncert cikla Kromatika 2021/22 Simfonični orkester RTV Slovenija Catherine Larsen Maguire, dirigentka Jean Rondeau (čembalo) Program: Emmanuel Chabrier: Pastoralna suita Francis Poulenc: Concert champetre / Pastoralni koncert za čembalo in orkester (dodatek) Claude Debussy: Doctor Gradus ad Parnassum (Otroški kotiček) (dodatek) François Couperin: Baricades Misteriéuses / Skrivnostne prepreke Claude Debussy: preludiji Kaj je videl veter z zahoda, Deklica z lanenimi lasmi, Pakov ples (prir. Colin Mathews) Claude Debussy: Morje, tri simfonične skice
SIMFONIČNI ORKESTER AKADEMIJE ZA GLASBO UNIVERZE V LJUBLJANI Dirigent: izr. prof. Simon Dvoršak Kvartet rogov: Jože Rošer, Blaž Ogrič, Gašper Okorn, Petar Kšenek Spored: Dominik Jakšič: Slavnostna uvertura (noviteta) Robert Schumann: Koncertna skladba za štiri rogove in orkester, op. 86 Antonín Dvořák: Simfonija št. 8 v G-duru, op. 88
Neveljaven email naslov