Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
Zbor Slovenske filharmonije s solisti pod vodstvom Jerice Bukovec Franci Krevh in Matevž Bajde, tolkala Gregor Klančič, orgle Tokrat smo v družbi del In mon(d)o numerico/V svetu števil, oziroma Na način števil Bojane Šaljić Podešva, Raua needmine/Prekletstvo železa Velja Tormisa in V tihem šelestenju časa Lojzeta Lebiča. Izbrani skladatelji niso obremenjeni z zgodovino glasbe: narobe, prežeti so z njo do take mere, da glasba iz njih govori samo še v jeziku, ki je njim lasten. Seveda v njihovih delih slišimo glasbene elemente, kot so ritmične repeticije – a te so se spremenile v obrede, korale, ki so postali odmevi krožečih prostorov, in klasično glasovno postavitev, a na način, ki nas katapultira v vesolje. V njihovih delih je zvok obdržal primarno, hkrati prastaro in prihodnjo vlogo, invokacijo nevidnega in neslišnega, a še kako močnega.
Peti koncert cikla Kromatika 2022/23 Barbara Jernejčič Fürst (mezzosopran) Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigent: Mihhail Gerts Program: Franz Schubert: scenska glasba za igro Rozamunda, ciprska princesa, izbor Alban Berg: Sedem zgodnjih pesmi za glas in orkester Hans Rott: Simfonija št. 1 v E-duru
Osrednje ime tokratnega sporeda na abonmaju Sodobnih orkestrskih skladb je angleški skladatelj George Benjamin, ki je navdih za Palimpsesta našel v glasbenih palimpsestih. V njegovem primeru gre za knjigo, v kateri so bili različni notni zapisi spraskani in odstranjeni z namenom, da bi jo bilo mogoče uporabiti za vedno nove zapise. Na simboličen način bomo tako lahko poslušali glasbe, ki so se zapisane na istem mestu in se v isti knjigi znašle v različnih časovnih obdobjih. Večer so napolnile še skladbe Mauricea Ravela, Conlona Nancarrowa ter Igorja Stravinskega. Orkester Slovenske filharmonije, dirigent Franck Ollu Maurice Ravel, Couperinov nagrobnik George Benjamin, Palimpsesta Conlon Nancarrow (transkr. Yvar Mikhashoff, Charles Schwobel), Študija št. 7 Igor Stravinski, Simfonija v treh stavkih https://filharmonija.si/koncert/potovanje-skozi-cas/ Neposredni prenos iz Gallusove dvorane Cankarjevega doma sta pospremila napovedovalka Lidija Hartman in urednik prenosa Lovrenc Rogelj.
Na tretjem koncertu cikla Mozartine 2023 so zvenela dela nemškega baročnega skladatelja Georga Philippa Telemanna, ki je za časa življenja sodil med najbolj cenjene skladatelje, danes pa se ga zaradi velikanskega opusa rahlo podcenjuje. Da pa je bil Telemann ne le genialen skladatelj, temveč tudi sila barvit in duhovit, so s koncertom dokazali člani Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, čembalist Domen Marinčič in solisti: Irena Kavčič, Gregor Fele, Cristina Monticoli, Kana Matsui in Gea Pantner.
Prenos tradicionalnega recitala Prešernove poezije s Prešernovega trga v Ljubljani z nagovoroma ministrice za kulturo dr. Aste Vrečko ter dramskega igralca in predsednika Združenja dramskih umetnikov Slovenije drr. Boris Mihalja, ki med drugim pravi, da je slovenski kulturni praznik "praznik vseh državljanov in Slovencev zunaj državnih meja. Obeležuje spomin na skupen izvor in je opomnik naše trdne podlage, iz katere izraščamo kot sosedskim narodom enakovredna skupnost." Na novogoriškem Bevkovem trgu se predstavljajo člani Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica in njihovi gostje z obeh strani nekdanje meje; na mariborskem Grajskem trgu zdajšnji in nekdanji člani ansambla Drame Slovenskega narodnega gledališča Maribor in Lutkovnega gledališča; v Ljubljani pa igralci iz vseh ljubljanskih gledaliških hiš, upokojeni člani in samostojni ustvarjalci. Režiser Klemen Markovčič, napovedovalka Lucija Grm, tonski mojster David Lap, asistenka režije Tina Ogrin, urednik oddaje Matej Juh. Vir foto: Bobo (izrez fotografije)
Matjaž Farič, režiser, koreograf, scenarist in avtor animacije za proslavo, je v središče prireditve postavil vprašanje odnosa med umetnikom in njegovim okoljem. Lotil se ga bo prek poezije Srečka Kosovela, Anje Zag Golob in Franceta Prešerna, glasbe Dua Silence, slik Marka Jakšeta itn. V ospredju slovesne prireditve pa so seveda Prešernovi lavreati, nagrajenca za življenjsko delo Ema Kugler in Herman Gvardjančič ter nagrajenci Prešernovega sklada Dušan Jelinčič, Drago Ivanuša, Aleksander Gadžijev, Nikolaj Beer, Matevž Luzar in arhitekturni atelje Medprostor. Vir foto: Bobo
Na drugem koncertu iz cikla Mozartine 2023 je nastopil leta 1982 v Rusiji rojeni Andrei Provotorov, ki ima za sabo bogato glasbeno delovanje, od leta 2014 pa je član Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, v katerem deluje kot namestnik koncertnega mojstra. V teh letih je Provotorov v Sloveniji aktiven tudi kot solist, za glasbeni arhiv RTV Slovenija pa je posnel tudi več redko izvajanih virtuoznih skladb. Rdeča nit koncerta so letni časi. Tako Benečana Vivaldija kot Argentinca Piazzollo je očarala menjava letnih časov in muzikalnost sprememb njihovega ritma. In prav to je navdušilo tudi glasbenike Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, ki se bodo skupaj z Andrejem Provotorovom vživeli v obe občutelji letnih časov in poslušalcem odprli nova obzorja z zanimivim zlitjem dveh svetov zvena in sloga.
Cikel studijskih koncertov sodobne glasbe Odkritja 26, ki smo ga uvedli leta 2018, nadaljujemo z javnim snemanjem simfoničnega dela Tako tiho slovenske skladateljice Larise Vrhunc. Skladba, nastala za dojenčke in malčke v okviru projekta B-AIR, je zazvenela še v izvedbi za odrasle poslušalce, ki so lahko v svojem poslušanju odkrivali tudi prvinsko, "otroško" izkušanje tihih, nežnih, meditativnih zvokov. Po koncertu je sledil še pogovor s skladateljico. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Skupina radiofonskih umetnikov je za letošnji Rojstni dan umetnosti EBU skupine Ars acustica izvedla skupinsko improvizacijo iz svojih kuhinj na platformi AIR, Abstract Infinity Radio, ki nastaja pod okriljem projekta B-AIR. Sodelujoči so pod vodstvom znanega britanskega radiofonskega umetnika in producenta elektronske glasbe Matthewa Herberta nastopili s pripomočki in dejanji v svojih kuhinjah na daljavo, projekt The Kitchen pa so posredovali v izmenjavo zvočnih daril štirinajstih radijskih postaj.
Na prvem koncertu iz cikla abonmajskih koncertov Simfoničnega orkestra RTV Slovenija, ki ga neposredno prenašamo na programu Ars, bo zvenela glasba Wolfganga Amadeusa Mozarta in Ludwiga van Beethovna. Glasbeniki bodo pod vodstvom Andreja Vesela v prvem delu koncerta izvedli Mozartovi deli Uvertura k operi Cosi fan tutte in Koncert za violino v D-duru, K.218, kot solist se bo predstavil violinist Tim Skalar Demšar. V drugem delu koncerta pa bo zvenela Simfonija št. 5 v c-molu, op. 67 Ludwiga van Beethovna.
Prvi januar je že po pravilu čas za novoletni koncert dunajskega Glasbenega združenja, na katerem v izvedbi Dunajskih filharmonikov zazveni predvsem glasba dinastije Strauss. Orkester bo vodil avstrijski dirigent Franz Welser-Möst, ki se bo v tej imenitni vlogi predstavil že tretjič, tudi sicer pa ga s Filharmoniki povezuje dolgoletno in plodno umetniško partnerstvo. Program je premišljeno izbran preplet tradicionalnega in jubilejnega, poleg glasbe dinastije Strauss bomo slišali tudi dela njenih sodobnikov. Ob koncu koncerta, ki je tako kot vsa leta vnaprej razprodan, ne bosta umanjkala niti valček »Na lepi modri Donavi«, niti »koračnica Radetzkega«.
Cikel Ars teatralis se z literarnim večerom, posvečenim 100. obletnici rojstva pesnika in narodnega heroja Karla Destovnika - Kajuha vrača na odrske deske Male dvorane Slovenskega stalnega gledališča v Trstu z neposrednim radijskim prenosom na programu Ars in Radiu Trst A.Večer se začne s Slutnjo, verzi še ne šestnajstletnega mladeniča, ki so nastali v viharnih predvojnih časih, leta 1938. Pesnik, ki se je izražal s številnimi psevdonimi, med njimi kot Karli, Jernej Puntar, Blaž Burjevestnik, Kajuhov Tonč in končno Kajuh, je bil rojen v Šoštanju, mestu z največjo tovarno usnja na Balkanu, z obubožanim delavstvom, s premožnimi trgovci, revnimi kmeti in precej močno nemškutarsko manjšino. To okolje ga je kot rahločutneža navdalo z iskreno in nadčasovno človečnostjo. V njegovi poeziji zasledimo prepletanje lirike socialnega realizma s stilističnimi prvinami ekspresionizma. Pogosto se usmerja v človekovo notranjost, k čustvom in mislim, in čeprav zna biti abstrakten, je hkrati razumljiv, preprost. Predvojno motiviko pozneje preobrazi v partizansko liriko in postane njen najpomembnejši slovenski predstavnik. Kot zapiše scenarist dogodka Vlado Vrbič, "šestnajstletnik obsoja socialne krivice, šestnajstletnik, sedemnajstletnik, osemnajstletnik, devetnajstletnik, dvajsetletnik ljubi in kliče k uporu. Enaindvajsetletnik je izkrvavel med svojimi verzi: toda za kar sem umrl, bilo je premalo umreti. Vse to je Kajuh." Režiser Alen Jelen, ki je tudi idejni vodja radijsko-gledaliških srečevanj Ars teatralis, v ospredje postavlja Kajuhovo poezijo in nekakšen sprehod skozi njegovo ustvarjanje, ki je odrsko in radijsko intimen. Tu so na primer pesmi Novoletni sonet, Kadar padajo snežinke, Večerna impresija, Divje kakor lačni psi, Pesem talcev, Ne joči, mati, Ob slovesu, Dekle v zaporu in cikel Ljubezenske. Pa pisma, med njimi dopisovanje z materjo in njegovo ljubeznijo Silvo Ponikvar. Nastopajo igralci Iztok Mlakar, Dušanka Ristić, Lara Wolf, Mak Tepšić, Danijel Malalan in povezovalka Tamara Stanese. Kajuhove besede, misli, občutja dopolnjuje glasba, z njo večer povežeta violončelistka Andrejka Možina in tolkalec Marko Jugovic.Dogodek pripravljajo program Ars Radia Slovenija, SSG Trst, Gledališče Koper, SNG Nova Gorica, Slovenski klub Trst in Radio Trst A.
Četrti koncert cikla Kromatika 2022/23 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent in solist: Lio Kuokman Program: George Gershwin: Rapsodija v modrem Aaron Copland: Simfonija št. 3
Prenos koncertnega večera Črno in belo za Pretežno vokalni cikel 2 Slovenske filharmonije. Zbor Slovenske filharmonije vodi Lorenzo Donati.
Na slovesni prireditvi, ki bo potekala na Gospodarskem razstavišču v okviru 38. izvedbe Slovenskega knjižnega sejma, bosta podeljeni pomembni priznanji za področje leposlovnega ustvarjanja, in sicer nagrada za najboljši literarni knjižni prvenec, podeljuje jo Društvo slovenskih pisateljev, in nagrada Radojke Vrančič, priznanje za mladega prevajalca, ki ga podeljuje Društvo slovenskih književnih prevajalcev. Prejemnik nagrade za najboljši knjižni prvenec leta je Pino Pograjc za knjigo poezije Trgetanje (Literarno društvo IA), nagrado Radojke Vrančič pa letos prejme Živa Čebulj za prevod izbrane poezije egiptovsko-francoske pisateljice Andrée Chedid Ubesediti pesem (Književno društvo Hiša poezije). Prireditev, na kateri se bosta nagrajenca predstavila z izbranimi pesmimi iz knjig in v pogovoru, spremljamo v neposrednem prenosu. Pri njeni obliki in izvedbi sodelujejo Društvo slovenskih pisateljev, Društvo slovenskih književnih prevajalcev in program Ars.
Nora Helmer, posameznica, ki se je iz moževe (in še prej očetove) lepe lutke z natančno določeno vlogo v družini in družbi prebudila v samozavestno žensko, ki zahteva enakopraven položaj v zakonu, je prav gotovo ena izmed »žensk na odru sveta«, kot je naslov tematskega sklopa za maturitetni esej 2023. Osrednje poudarke drame je za literarni večer pripravil Andrej Koritnik, profesor slovenščine na ljubljanski gimnaziji Vič. Literarni večer bo v živo izveden na 38. Slovenskem knjižnem sejmu, sledil pa mu bo pogovor o Nori z dijaki, ki ga bo vodil urednik oddaje Vlado Motnikar. Režiserka: Saška Rakef PerkoIgralci: Tjaša Železnik, Matej Puc, Sabina Kogovšek in Željko Hrs
Koncertni atelje Društva slovenskih skladateljev je tokrat v znamenju elektronske glasbe. Nastopata klarinetist Jože Kotar in violončelist Milan Hudnik, na sporedu pa je glasba slovenskih skladateljev. Program: Lojze LEBIČ: Atelje III za violončelo in elektroniko (zvočnike), Brina JEŽ BREZAVŠČEK: Dve pariški vokalni etudi za elektroniko, Urška POMPE: Saturniidae za klarinet solo*, Tilen LEBAR: Quarantine Diary No. 3-13 za elektroniko, Domen GNEZDA: Percepcija krivde za klarinet, violončelo in elektroniko *krstna izvedba
Tretji koncert cikla Kromatika 2022/23 Simfonični orkester RTV Slovenija dirigent Ville Matvejeff Martina Filjak (klavir) Program: Nina Šenk: Sence tišine Edvard Grieg: Koncert za klavir in orkester v a-molu op.16 (dodatek) Arvo Pärt: Za Alino Jean Sibelius: Simfonija št.3 v C-duru op.52
Po dolgih letih je Akademija za glasbo to jesen končno dobila nove, urejene prostore, v katerih zdaj izvajajo večino pouka, in sicer v prenovljeni palači Kazina v Ljubljani. Ob tej priložnosti so na akademiji priredili dneve odprtih vrat (14.-25. novembra 2022), v veliki dvorani, ki se po novem imenuje dvorana Julija Betetta, pa že zveni glasba. Nocoj se tam začenja nosilni koncertni cikel akademije z naslovom Tutti, v okviru katerega nastopajo največje zasedbe, ki delujejo na akademiji.Cikel bo odprl Simfonični orkester Akademije za glasbo z dirigentom Markom Letonjo:A. Šnitke: Suita v starem sloguE. Sejourne: Koncert za marimbo in godala (solo: Inti Pucihar, marimba) D. Šostakovič: Simfonija št. 9, op. 70 Nove prostore in potek prenove ter letošnje koncertne cikle smo predstavili v ponedeljkovi oddaji Nove glasbene generacije: Selitev Akademije za glasbo v Palačo Kazina in nova koncertna sezona.
Estonski dirigent Tonu Kaljuste je za koncert filharmoničnega VIP 2 izbral dve monumentalni deli: Paertov Miserere in Rekviem Alfreda Schnittkeja. Izvajajo solisti, Zbor in instrumentalni ansambel Slovenske filharmonije.
Neveljaven email naslov