Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Vzgoja za umetnost je vzgoja za svobodo in odgovornost
V opisih sveta uporabljamo pomožne glagole. Govorimo, da svet je takšen in takšen, družba je takšna in takšna. Svet, življenje in družba so takšni, mi pa smo opazovalci in potrošniki tega pomožnega biti. Redki uporabljajo aktivne glagole. Rečejo, da skupinsko produciramo takšen in takšen svet, da kolektivno izdelujemo takšno in takšno družbo. In da participativno soustvarjamo prav to življenje. Glagol biti, delujoč kot tako pač je, nam ponuja svet, kot od nas neodvisen in stabilen, kar dela naše življenje bolj preprosto, daje pa nam tudi podlago za jezo in umik. Glagoli soustvarjanja in articipacije pa nas strašijo s svobodo in obtežujejo z odgovornostjo. Lahko verjamemo, da bi se v vsakem trenutku v zgodovini posamezniki in družbe brez dvoma oprijeli prvega ter zavrgli vrednote svobode in odgovornosti, če ne bi v družbah obstajali umetnost in kultura. Ker prav z doživetjem lepega in soustvarjanjem kulture človek postaja zmožen svobode in odgovornosti.
Karolina Babič je doktorica filozofskih znanosti. Deluje na področjih razvoja zadružništva, socialne ekonomije, družbenega inoviranja, raziskuje razmerja med etiko, politiko in ekonomijo. V letu 2012 je z ekipo Urbanih brazd (Evropska prestolnica kulture) začela soustvarjati nove socialne in ekološke prakse v Mariboru, pod njenim vodstvom je nastal Center alternativne in avtonomne produkcije - CAAP, pozneje z drugimi organizacijami povezan v coworking center Tkalka. Aktivno je vključena v ustvarjalne razvojne projekte v Mariboru in drugod, sodeluje pri raznovrstnem strateškem načrtovanju na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. Na Fakulteti Doba je docentka za socialno ekonomijo. Piše poljudne, strokovne in znanstvene članke, sodeluje v javnih razpravah, je aktivna kolumnistka in komentatorka aktualnega družbenega dogajanja.
Urednik prenosa Klemen Markovčič
Tehnični producent Grega Peterka
Realizacija tehnična ekipa Radia Slovenija
Produkcija 3. programa Radia Slovenija - programa Ars
Larisa Vrhunc: Med prsti zven podobe II Frédéric Chopin: Koncert za klavir in orkester št. 1 v e-molu op. 11 (dodatek) Domenico Scarlatti: Sonata v d-molu K. 9 Johannes Brahms: Simfonija št. 4 v e-molu op.98 Simfonični orkester RTV Slovenija, Dejan Lazić (klavir) ; dirigent: Rossen Milanov
Uroš Krek: Simfonietta Igor Stravinski: Violinski koncert (dodatek) Johann Sebastian bach: Largo iz Sonate za violino solo št. 3 Johann Strauss ml.: Vrtnice z juga Richard Strauss: Suita iz opere Kavalir z Rožo Simfonični orkester RTV Slovenija, Stefan Jackiw (violina); dirigent: Rossen Milanov
Vito Žuraj: Stand Up Peter Iljič Čajkovski: Koncert za violino (dodatek) Niccolo Paganini: Capriccio št. 19 Claude Debussy: Mala suita Maurice Ravel: Moja mati gos Simfonični orkester RTV Slovenija, Nikola Pajanović (violina); dirigent: Francesc Prat
Richard Strauss: Metamorfoze za 23 solističnih godal TrV 290 Johannes Brahms: Koncert za violino in orkester v D-duru op. 77 (dodatek) Johann Sebastian Bach: Alemanda iz Partite za solo violino št. 2 v d-molu BWV 1004 Simfonični orkester RTV Slovenija, Gordan Nikolić (vodenje, violina)
Joseph Haydn: Simfonija št. 44 v e-molu “Žalna simfonija”, Hob I:44 Joseph Haydn: Večerna pesem Bogu Franz Schubert: Maša št. 5 v As-duru D 678. Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigent: Rossen Milanov; Mojca Bitenc (sopran), Monika Bohinec (alt), Martin Sušnik (tenor), Domen Križaj (bariton), Mešani zbor Glasbene matice Ljubljana; dirigent zbora: Sebastjan Vrhovnik; Tomaž Sevšek Šramel (orgle), Klemen Golner (klavir)
Slišali smo zgodnja dela Daneta Škerla, Pavla Šivica in Primoža Ramovša, pri katerih zlasti opozarjamo na Šivičevo Suito za klarinet in orkester in Ramovševo delo Momenti riflessivi, ki sta slabo poznani deli teh skladateljev. Krstno izvedbo pa so doživela dela treh mladih skladateljev. PROGRAM: Federica Lo Pinto: Chi sono? Dane Škerl: Serenada za godala Leon Firšt: Simfonični plesi Pavel Šivic: Suita za klarinet in orkester Domen Gnezda: Normal Week Primož Ramovš: Momenti riflessivi Matej Bonin: Cancro Jože Kotar (klarinet), Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigentka: Mojca Lavrenčič
Otvoritveni koncert 34-tih Slovenskih glasbenih dnevov Simfonični orkester Akademije za glasbo Mešani pevski zbor Akademije za glasbo Komorni zbor Konservatorija za glasbo in balet Ljubljana Simon Dvoršak, dirigent Spored: L. van Beethoven: Simfonija v F-duru št. 6, op. 68, »Pastoralna« M. Bravničar: Hymnus slavicus (za mesˇani zbor, orgle in simfonicˇni orkester) A. Lajovic: Pesem jeseni M. Kozina: Davnina V odmoru prenosa koncerta prisluhnite odlomkom z novinarske konference na kateri so predstavili letošnji program Slovenskih glasbenih dni! V jubilejnem letu višjega in visokega glasbenega šolstva na slovenskem 34. Slovenski glasbeni dnevi slavijo 100-letnico ljubljanskega Konservatorija in 80-letnico Akademije za glasbo ter osvetljujejo pomen in razsežnosti ustanovitve glasbenega izobraževanja v Ljubljani na stopnji, ki je omogočila profesionalizacijo. Prav v Ljubljani je bila leta 1816 ustanovljena prva javna glasbena šola na Slovenskem, ki je bila leta 1875 priključena ljubljanski Filharmonični družbi. To društvo je pogosto izvajalo dela Ludwiga van Beethovna, tudi njegovo Pastoralno simfonijo, katere kopijo je ob izvolitvi za častnega člana Filharmonične družbe pred 200 leti, v zahvalo filharmonikom poslal sam skladatelj z nekaterimi lastnoročnimi pripisi in korekturami. Danes to kopijo hrani Glasbena zbirka NUK, ki bo za slavnostni koncert omogočila ogled partiture - ob izvajanju skladbe bo partitura namreč razgrnjena na odru, občinstvo pa si jo bo lahko ogledalo tudi med odmorom koncerta. Jeseni, ko bo svojo obletnico praznovala Akademija za glasbo, pričakujemo izid faksimila te partiture. Poleg tega bodo na koncertu zazvenela še tri dela slovenskih avtorjev: Pesem jeseni je zadnje simfonično delo Antona Lajovca, sledila pa ji bo svečana predigra za mesˇani zbor, orgle in simfonicˇni orkester Hymnus slavicus,ki jo je Matija Bravničar napisal med šolanjem na ljubljanskem Konservatoriju leta 1931. Prav tako je ljubljanski Konservatorij obiskoval Marijan Kozina, ki je sicer deloval tudi v Mariboru, v Ljubljani pa je bil profesor kompozicije na Akademiji za glasbo in prvi direktor povojne Slovenske filharmonije. Izpod njegovega peresa pa je zaključno delo na sporedu - simfonična pesnitev Davnina.
Carl Nielsen: Uvertura Helios op. 17 Edvard Grieg: Koncert za klavir in orkester v a-molu op. 16 (dodatek) Nikolaj Kapustin: Etuda op. 40 št. 7 "Intermezzo" Sergej Prokofjev: Romeo in Julija, op. 64, izbor iz baleta Simfonični orkester RTV Slovenija solist: Freddy Kempf (klavir), dirigent: Pablo Gonzales
Program: Demetrij Žebre: Prebujenje Dmitrij Šostakovič: Koncert za violino in orkester št. 1 v a-molu Eugene Ysaye: Sonata za solo violino v d-molu op. 27 št. 3 »Balada« Ludwig van Beethoven: Simfonija št. 7 v A-duru op. 92 Simfonični orkester RTV Slovenija solist: Robert Lakatoš (violina), dirigent: James Tuggle
Program: Petra Strahovnik: Prana (novo delo) Sergej Rahmaninov: Koncert za klavir in orkester št. 2 (dodatek) Sergej Rahmaninov: Elegija v es-molu op.3 št.1 Dmitrij Šostakovič: Simfonija št. 15 Simfonični orkester RTV Slovenija; solistka: Natasha Paremsky (klavir), dirigent: Rossen Milanov
2. koncert Sozvočje svetov: Tartini in njegov čas je izvedel Komorni godalni orkester Slovenske filharmonije z violinistom Črtomirjem Šiškovičem.
Program: Ottorino Respighi: Botticellijevski triptih Giovanni Bottesini: Koncert za kontrabas in orkester št. 2 v h-molu Richard Strauss: Iz Italije op.16 Simfonični orkester RTV Slovenija solist: Iztok Hrastnik (kontrabas), dirigent: Rossen Milanov
Neposredni prenos iz mariborske opere z začetkom ob 19.27
Igral je Simfonični orkester SNG Maribor, dirigent je bil Gergely Duboczky, solisti so bili hornisti: David Kutas, Laszlo Seeman, Mahir Kalmik in Boštjan Lipovšek.
Igral je Simfonični orkester SNG Maribor, dirigent je bil Gergely Duboczky, solisti so bili hornisti: David Kutas, Laszlo Seeman, Mahir Kalmik in Boštjan Lipovšek.
Program: Anton Lajovic: Pesem jeseni, simfonična lirska pesnitev Leonard Bernstein: Serenada po Platonovem Simpoziju za solo violino, godala, tolkala in harfo (dodatek) Heinrich Wilhelm Ernst: Variacije na temo Zadnja poletna vrtnica (dodatek) Johann Sebastian Bach: Andante iz Sonate za violino solo št. 2 BWV 1003 Béla Bartók: Dve sliki En Shao: Vtisi o Hanih, simfonične skice Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigent: En Shao, Dan Zhu (violina)
Ustvarjalsko-izvajalska ekipa Bratka Bibiča, Eduarda Raona in Vida Drašlerja je ustvarila audiovizualni kolaž izbranih segmentov iz petih sodobno plesnih zvočnih filmov, nastalih po zamislih koreografa in plesalca Iztoka Kovača v produkciji zavoda EN-KNAP od prvega 1995 do slednjega 2014. Petdesetminutno novo montažo najdenih gibljivih podob in (re)kompozicijo njim pripadajočih, razvezanih in ponovno prevezanih zvočnih zapisov so imenovani glasbeniki z vokalno-instrumentalno igro v živo ozvočili in glasbeno nadgradili na premierni izvedbi v Slovenski kinoteki 13. aprila 2018. V okviru srečanja evroradijske skupine Ars acustica, ki poteka v Ljubljani med 14. in 16. junijem, bodo ustvarjalci projekt ponovili v Ustvarjalnem centru Švicarija. Bratko Bibič - zamisel, koncept, kreativna audiovizualna (de)montaža & kompozicija, improvizacija, harmonika, klavir, glasovi, produkcija Eduardo Raon - kreativna audiovizalna montaža (sekvenca Baladur), kompozicija, improvizacija, harfa, elektronika, glasovi, tehnična produkcija Vid Drašler - kompozicija, improvizacija, tolkala, zvočila, šumila, glasovi
Uroš Krek: Mouvements Concertants za godala Aleksander Glazunov: Koncert za violino in orkester v a-molu op. 82 (pozdrav in dodatek) Johann Sebastian Bach: Allemanda iz Partite za solo violino št.2 v d-molu BWV 1004 (dodatek*) Fritz Kreisler: Recitativ in scherzo op.6 Nikolaj Rimski-Korsakov: Simfonija št.1 v e-molu op. 1 Stefan Milenković (violina), Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigent: En Shao * Delo dunajskega violinista in skladatelja, ki je na svojih recitalih desetletja igral dela neznanega skladatelja ali neznana dela znanih skladateljev, za katera je trdil, da jih je našel v zidu nekega samostana. To je počel skoraj pol stoletja, potem pa priznal, da je vse to zložil sam. Ko so ga vprašali, zakaj je lagal in zakaj si jih ni pripisoval, je odgovoril, da ga je skrbelo in da se je bal, da ne bo priznan kot skladatelj, če igra svoja dela. Recitativ in scherzo je eno od del, ki jih ni nikoli skrival in je bilo od začetka njegovo ter po mnenju Milenkovića najbolje prikazuje Kreislerjev jezik, duh, smisel za humor in seveda virtuoznost dunajske glasbe ob koncu 19. in v začetku 20. stoletja.
Joseph Haydn: Simfonija št. 104 v D-duru Boris Papandopulo: Koncert za ksilofon in godalni orkester (dodatek) Tilen Slakan: Templerun Manuel de Falla: Ljubezen čarovnica, baletna suita Petra Vidmar (ksilofon), Simfonični orkester RTV Slovenija; dirigent: Francesc Prat
Na letošnjih Slovenskih glasbenih dnevih je prvič zazvenela opera Antigona najpomembnejšega sodobnega slovenskega opernega skladatelja Tomaža Sveteta, skladateljev poskus, kako s pomočjo antične zgodbe, Smoletove obravnave njenih protagonistov in z glasbenimi sredstvi tradicije ter sodobnosti na novo izraziti humanistično bistvo znane zgodbe. Delo so v Slovenski filharmoniji koncertno izvedli solisti Tomaž Štular (basbariton), Saša Čano (bas), Urška Arlič Gololičič (sopran), Darko Vidic (bariton), Rok Bavčar (bariton), Martina Robinšak (sopran), Mešani pevski zbor Glasbene matice in Simfonični orkester RTV Slovenija pod vodstvom dirigenta Simona Krečiča.
Neveljaven email naslov