Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
Ljubezen kot struktura, predstavljena v obliki koncepta
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
V stari Grčiji so verjeli, da je prava ljubezen lahko le med starejšim in mlajšim moškim.
“Moje osebno mnenje je, da smo pravzaprav vsi v sebi že zaokrožene celote, ki v osnovi premoremo že vse, kar potrebujemo za vsakdanje delovanje,” razmišlja Katarina, hkrati se pa sprašuje, če morda obstaja eksperiment, “s katerim bi se lahko prepričali, če bi lahko ljudje, ki se npr. niso nikoli zares zaljubili ali bi v resnem partnerskem odnosu, prvič, živeli povsem brez ljubezni in drugič, če bi jih npr. proti koncu življenja vprašali, če so se kdaj počutili zaradi odsotnosti partnerskega odnosa kaj prikrajšani oz. da bi se čutili nepopolne.”
Aristofan pravi, da smo bili ljudje prvotna bitja, ki so imela dva obraza ter po štiri roke in noge in nas je Zevs zaradi naše neposlušnosti presekal na dvoje. Od takrat naprej po vsem svetu iščemo svojo manjkajočo polovico.
foto: Angleszka Bernacka
Ljubezen in razdor sta temeljni fizični in duhovni sili. Pomen združevanja in razdruževanja pa je tu zaradi vpeljave gibanja in časa.
Empedokles: “Nič, kar je, ni prišlo iz niča in ne more iti v nič.”
Aristotel je dejal, da je prijateljstvo (philia) med enakimi zanj več od partnerske ljubezni. Danes se nam takšno razmišljanje o prijateljstvu kot najvišji obliki ljubezni zdi zelo nenavadno, čeprav so tudi v antičnih časih razlikovali med prijateljstvom in ljubeznijo, kar Aristotel loči. Kakšno razliko poda?
“Ljubezen kot najvišja oblika duhovnega prijateljstva je po navadi veljala med dvema moškima, ki ste se spoštovala, imela dolge duhovne in intelektualne pogovore ter se ukvarjala z najvišjimi intelektualnimi, duhovnimi principi, hkrati pa se je med tema dvema moškima stkala tudi srčna vez, ki je temeljila na iskrenih srčnih vezeh, iskreni srčni skrbi,” obrazloži Katarina Majerhold.
Gre za nadgrajeno Platonsko ljubezen, le da je še bolj usmerjena v askezo in začrtana jasna etična-moralna pravila v ljubezenskem odnosu. “Čeprav če pogledamo, kako je znani teolog Nygren zarisal ločnico med grškim erosom in krščanskim agapejem, jasno vidimo, da meni, da je Eros sebična ljubezen, pridobitniška ljubezen, ki teži le k interesnemu stremenju zase in k sebi, k vedno večji bogatitvi osebe, medtem ko je agape brezinteresni dar, ki počiva na etičnih temeljih, kot so ‘ne laži, ne kradi, ne prešuštvuj itd.’, ki se zgosti v eno samo: ljubi svojega bližnjega kakor samega sebe.”
Povsem novo dojemanje ljubezni se je pojavilo v 11. stoletju – viteška oziroma dvorska ljubezen. Vznik te ljubezni je delno vezan tudi na boj za prevlado med dvema obstoječima konceptoma zakonske zveze – krščanskega/cerkvenega in civilnega/viteškega.
Glavni vzrok za nastanek viteške oz. predvsem dvorske ljubezni je, da so bili takratni odnosi med spoloma zelo koristoljubne narave na eni strani, na drugi pa precej kruti, mož je imel ženo predvsem za lastnino in razplod, med njima pa je obstajala zlasti pogodbena vez.
Prvi trubadur Viljem IX Akvitanski naj bi bojda izumil koncept nedosegljive dame, ker je imel takrat na voljo prav vsako žensko, ki si si jo je želel na tem planetu. “Zato je izumil imaginarno žensko, do katere si je lahko privoščil vsa čustva, ki si jih do realne ženske ni mogel. Preprosto je želel sprostiti še neodkriti potencial ljubezni, ki mu jih vsakdanji realni okvir z grobimi, koristoljubnimi in nepravičnimi odnosi ni dopuščal, tako da so ravno trubadurji vzpostavili nov nežnejši enakopravnejši pogled med spoloma, ki žensko vidi v vsej dimenziji, tudi duhovni in intelektualni, in to že v 12. stoletju,” o dvorski ljubezni, ki je ljubezen utemeljila v sami sebi in ni potrebovala nobene zunanje utemeljitve in potrditve v statusu, naslovu, pogodbi, pove Katarina Majerhold.
Zanimivo je tudi, da so trubadurske pesmi pisale tudi nekatere ženske.
Trubadurji so celo izumili koncept nedosegljive dame.
foto: Jose Carlo Babos
Jean Jacques Rousseau si je v svoji filozofiji po eni strani prizadeval za vrednote iskrene romantične ljubezni med dvema dušama brez pogodbenih in stanovskih primesi, podobno kot trubadurji, a vseeno z eno razliko, ki jo Rousseau ohranja. “Še vedno je ohranil do določene mere spolne razlike o neenakopravnosti med spoloma, ki so jo trubadurji ravno želeli odpraviti.”
Razprava o ljubezni ne (z)more tudi brez Sigmunda Freuda. Odkril je, da človek ne sporoča svojih želja z besedami, ampak s kodiranimi sporočili (primer: v obliki sanj) in tako je prišel do odkritja t.i. nezavednega. Freud je odkril, da nezavedno oddaja kodirana sporočila (v obliki sanj, simptomov), ki jih mora analitik dešifrirati.
Freudov način, kako izzvati nezavedno, pa je bila rememoracija ali asociativni govor, ki je bilo prosto govorjenje, dokler ne najdemo odgovora. V neki točki pa je asociativni govor prekinil (naletel na t.i. odpor), nastal je molk (kot točka, na kateri ni bilo več besed za ubeseditev tistega, kar je pacient doživljal in mislil). In v tem molku je Freud prepoznal rojstvo ljubezni.
Ameriška filozofinja Martha Nussbaum je na osnovi arisoteljanske, delno psihoanalitske in literarne vede razvila sodobno pojmovanje ljubezni, ki temelji na individualizirani, erotični, sočutni in vzajemni osnovi.
V povsem drugo smer od do zdaj nakazane psihične-duhovne in umetniške dimenzije ljubezni gre znanstveni (biološki, nevro-endokrinološki in medicinski) pogled.
V knjigi Ljubezen skozi zgodovino avtorica omenja dva vidika znanstvene ljubezni, to je biološki-evolucijski model in imunološki del. “Evolucijski model preferira spolno selekcijo, vendar hkrati priznava, da je ljubezen specifični fenomen, ki je bil izumljen prav zato, da obstaja med partnerjema boljša komunikacija, da oba partnerja čutita pripadnost do zveze in predvsem ljubezen spodbuja boljšo, kakovostnejšo skrb do potomstva. In še najbolj pomembno: služi kot varovalo pred nezvestobo, kajti zvestoba je tista, ki ohranja neko zvezo kot celoto in govori o zavezanosti in spoštovanju obeh partnerjeve do partnerske zveze in družine.”
Imunološki vidik pa govori o bolj harmonskem vidiku, pri čemer naj bi bili nekateri hormoni, še zlasti oksitocin in nekaj vazopresina, ki se sprošča med dojenjem in spolnim odnosom, še posebej zadolženi za utrjevanje in krepitev partnerskih vezi.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
Ljubezen kot struktura, predstavljena v obliki koncepta
Magistrica filozofije Katarina Majerhold je kot raziskovalka in predavateljica filozofije čustev. Lani je izdala novo publikacijo Ljubezen skozi zgodovino, v kateri se osredotoča na različna pojmovanja ljubezni, predvsem na tista, ki še danes uokvirjajo naše partnerske odnose in vplivajo nanje.
Sama pravi, da je pomembno govoriti o ljubezni: “Nekateri so se norčevali iz mojega ukvarjanja z ljubeznijo in se posmehovali temu, ko sem se lotila teme ljubezni tako resno študijsko, strokovno in znanstveno. Večkrat so pripomnili, da zato, ker je to bolj ženska tema.”
A ljubezen je tema, s katero je tako ali drugače prepleteno naše življenje in dobro poznavanje tega področja pomeni, da se znamo boljše obnašati v partnerskih, družinskih in prijateljskih odnosih, še doda.
V stari Grčiji so verjeli, da je prava ljubezen lahko le med starejšim in mlajšim moškim.
“Moje osebno mnenje je, da smo pravzaprav vsi v sebi že zaokrožene celote, ki v osnovi premoremo že vse, kar potrebujemo za vsakdanje delovanje,” razmišlja Katarina, hkrati se pa sprašuje, če morda obstaja eksperiment, “s katerim bi se lahko prepričali, če bi lahko ljudje, ki se npr. niso nikoli zares zaljubili ali bi v resnem partnerskem odnosu, prvič, živeli povsem brez ljubezni in drugič, če bi jih npr. proti koncu življenja vprašali, če so se kdaj počutili zaradi odsotnosti partnerskega odnosa kaj prikrajšani oz. da bi se čutili nepopolne.”
Aristofan pravi, da smo bili ljudje prvotna bitja, ki so imela dva obraza ter po štiri roke in noge in nas je Zevs zaradi naše neposlušnosti presekal na dvoje. Od takrat naprej po vsem svetu iščemo svojo manjkajočo polovico.
foto: Angleszka Bernacka
Ljubezen in razdor sta temeljni fizični in duhovni sili. Pomen združevanja in razdruževanja pa je tu zaradi vpeljave gibanja in časa.
Empedokles: “Nič, kar je, ni prišlo iz niča in ne more iti v nič.”
Aristotel je dejal, da je prijateljstvo (philia) med enakimi zanj več od partnerske ljubezni. Danes se nam takšno razmišljanje o prijateljstvu kot najvišji obliki ljubezni zdi zelo nenavadno, čeprav so tudi v antičnih časih razlikovali med prijateljstvom in ljubeznijo, kar Aristotel loči. Kakšno razliko poda?
“Ljubezen kot najvišja oblika duhovnega prijateljstva je po navadi veljala med dvema moškima, ki ste se spoštovala, imela dolge duhovne in intelektualne pogovore ter se ukvarjala z najvišjimi intelektualnimi, duhovnimi principi, hkrati pa se je med tema dvema moškima stkala tudi srčna vez, ki je temeljila na iskrenih srčnih vezeh, iskreni srčni skrbi,” obrazloži Katarina Majerhold.
Gre za nadgrajeno Platonsko ljubezen, le da je še bolj usmerjena v askezo in začrtana jasna etična-moralna pravila v ljubezenskem odnosu. “Čeprav če pogledamo, kako je znani teolog Nygren zarisal ločnico med grškim erosom in krščanskim agapejem, jasno vidimo, da meni, da je Eros sebična ljubezen, pridobitniška ljubezen, ki teži le k interesnemu stremenju zase in k sebi, k vedno večji bogatitvi osebe, medtem ko je agape brezinteresni dar, ki počiva na etičnih temeljih, kot so ‘ne laži, ne kradi, ne prešuštvuj itd.’, ki se zgosti v eno samo: ljubi svojega bližnjega kakor samega sebe.”
Povsem novo dojemanje ljubezni se je pojavilo v 11. stoletju – viteška oziroma dvorska ljubezen. Vznik te ljubezni je delno vezan tudi na boj za prevlado med dvema obstoječima konceptoma zakonske zveze – krščanskega/cerkvenega in civilnega/viteškega.
Glavni vzrok za nastanek viteške oz. predvsem dvorske ljubezni je, da so bili takratni odnosi med spoloma zelo koristoljubne narave na eni strani, na drugi pa precej kruti, mož je imel ženo predvsem za lastnino in razplod, med njima pa je obstajala zlasti pogodbena vez.
Prvi trubadur Viljem IX Akvitanski naj bi bojda izumil koncept nedosegljive dame, ker je imel takrat na voljo prav vsako žensko, ki si si jo je želel na tem planetu. “Zato je izumil imaginarno žensko, do katere si je lahko privoščil vsa čustva, ki si jih do realne ženske ni mogel. Preprosto je želel sprostiti še neodkriti potencial ljubezni, ki mu jih vsakdanji realni okvir z grobimi, koristoljubnimi in nepravičnimi odnosi ni dopuščal, tako da so ravno trubadurji vzpostavili nov nežnejši enakopravnejši pogled med spoloma, ki žensko vidi v vsej dimenziji, tudi duhovni in intelektualni, in to že v 12. stoletju,” o dvorski ljubezni, ki je ljubezen utemeljila v sami sebi in ni potrebovala nobene zunanje utemeljitve in potrditve v statusu, naslovu, pogodbi, pove Katarina Majerhold.
Zanimivo je tudi, da so trubadurske pesmi pisale tudi nekatere ženske.
Trubadurji so celo izumili koncept nedosegljive dame.
foto: Jose Carlo Babos
Jean Jacques Rousseau si je v svoji filozofiji po eni strani prizadeval za vrednote iskrene romantične ljubezni med dvema dušama brez pogodbenih in stanovskih primesi, podobno kot trubadurji, a vseeno z eno razliko, ki jo Rousseau ohranja. “Še vedno je ohranil do določene mere spolne razlike o neenakopravnosti med spoloma, ki so jo trubadurji ravno želeli odpraviti.”
Razprava o ljubezni ne (z)more tudi brez Sigmunda Freuda. Odkril je, da človek ne sporoča svojih želja z besedami, ampak s kodiranimi sporočili (primer: v obliki sanj) in tako je prišel do odkritja t.i. nezavednega. Freud je odkril, da nezavedno oddaja kodirana sporočila (v obliki sanj, simptomov), ki jih mora analitik dešifrirati.
Freudov način, kako izzvati nezavedno, pa je bila rememoracija ali asociativni govor, ki je bilo prosto govorjenje, dokler ne najdemo odgovora. V neki točki pa je asociativni govor prekinil (naletel na t.i. odpor), nastal je molk (kot točka, na kateri ni bilo več besed za ubeseditev tistega, kar je pacient doživljal in mislil). In v tem molku je Freud prepoznal rojstvo ljubezni.
Ameriška filozofinja Martha Nussbaum je na osnovi arisoteljanske, delno psihoanalitske in literarne vede razvila sodobno pojmovanje ljubezni, ki temelji na individualizirani, erotični, sočutni in vzajemni osnovi.
V povsem drugo smer od do zdaj nakazane psihične-duhovne in umetniške dimenzije ljubezni gre znanstveni (biološki, nevro-endokrinološki in medicinski) pogled.
V knjigi Ljubezen skozi zgodovino avtorica omenja dva vidika znanstvene ljubezni, to je biološki-evolucijski model in imunološki del. “Evolucijski model preferira spolno selekcijo, vendar hkrati priznava, da je ljubezen specifični fenomen, ki je bil izumljen prav zato, da obstaja med partnerjema boljša komunikacija, da oba partnerja čutita pripadnost do zveze in predvsem ljubezen spodbuja boljšo, kakovostnejšo skrb do potomstva. In še najbolj pomembno: služi kot varovalo pred nezvestobo, kajti zvestoba je tista, ki ohranja neko zvezo kot celoto in govori o zavezanosti in spoštovanju obeh partnerjeve do partnerske zveze in družine.”
Imunološki vidik pa govori o bolj harmonskem vidiku, pri čemer naj bi bili nekateri hormoni, še zlasti oksitocin in nekaj vazopresina, ki se sprošča med dojenjem in spolnim odnosom, še posebej zadolženi za utrjevanje in krepitev partnerskih vezi.
Magdalena Svetina Terčon je konec lanskega leta izdala svojo prvo pesniško zbirko, s katero je nadgradila dolgoletno pesniško ustvarjanje in aktivnost v literarnem društvu Zlati čoln. Z Janjo Novoselc se ne bosta dotaknili le pesnjenja, saj ima Magdalena Svetina Terčon kot direktorica Kosovelove knjižnice Sežana tudi bolj menedžerski obraz. Vabljeni v nočno družbo poezije in življenja.
Alkoholizem je v Sloveniji velik problem, ki se vztrajno povečuje. Vsaka četrta slovenska družina se sooča z alkoholizmom, ki ne zadeva le alkoholika samega, temveč negativno vpliva na vse družinske člane. Slovenci imamo t.i. ‘mokro kulturo’, praktično vsak dogodek povezujemo z uživanjem alkohola in tak sproščen odnos nevede prenašamo tudi na otroke. Celo nekateri zdravniki ne priznavajo škodljivih učinkov alkohola in velikokrat ne prepoznajo simptomov odvisnosti od alkohola, pravi upokojena pediatrinja, doktorica Jasna Čuk Rupnik. Predsednica Društva anonimnih alkoholikov, z dolgoletnimi izkušnjami na področju zdravljenja odvisnosti, bo z nami v začetku petkove noči. Z njo se bo pogovarjala Lea Ogrin, k sodelovanju v pogovoru pa ste vabljeni vsi poslušalci.
Na obisk v nočni program prihaja Matej Lunežnik, športni psiholog in mentalni trener. Skozi delo na področju športne psihologije in mentalnih treningov je razvil zanimive, praktične in predvsem učinkovite tehnike ter metode, s katerimi je pomagal že številnim vrhunskim športnikom in klubom, do boljših rezultatov. Pravijo, da v vrhunskem športu prostora za napake ni, zato je potrebno, da je tudi »glava na pravem mestu«. Prisluhnite pogovoru z voditeljico Jasmino Bauman v prvi uri nočnega programa.
Janez Svoljšak je že nekaj let slovenski najuspešnejši tekmovalec v lednem plezanju. Minuli konec tedna pa je ta 22-letni plezalec na tekmi svetovnega pokala, ki je potekala v Švici, dosegel uspeh kariere, in sicer drugo mesto. Naš tokratni nočni gost je član slovenske reprezentance v lednem plezanju, ki letošnjo pripravljenost iz tekme v tekmo izboljšuje, tudi sicer pa mu veliki uspehi niso tuji, saj je bil leta 2014 v tej disciplini svetovni mladinski prvak, je pa tudi aktualni zmagovalec slovensko-hrvaškega pokala v lednem plezanju. Naš pogovor smo začeli z obuditvijo spomina na veliki dosežek v Švici in izvedeli, zakaj je to tekmovanje nekoliko posebno.
Nevenka Koprivšek veliko potuje. Aktivno deluje v mednarodnih mrežah in projektih, a se vedno vrača v svoj Bunker, zavod, ki ga uspešno vodi že vrsto let. Z enako zagnanostjo vodi tudi festival Mladi levi, na katerega kot umetniška direktorica vsako leto pripelje številne ustvarjalce z vsega sveta. Širi prostor uprizoritvenih umetnosti in ga povezuje z drugimi področji življenja. Solidarnost in skupno dobro zanjo nista le besedi. Je tudi učiteljica Feldenkraisove metode ozaveščanja giba, ki nas na lahek, nežen in prijeten način nauči, kako racionalno uporabljati svoje telo. Nevenko Koprivšek je na obisk povabila Nada Vodušek.
Ljubitelje fantazijskih romanov je lani razveselila novica, da je po osmih letih od izida romana Anor Kath – Pota magov, nastalo njegovo nadaljevanje. Z njima smo tudi Slovenci dobili domišljijsko literaturo, ki se lahko kosa s tujo. V noči na nedeljo vas vabimo v svet magov, škratov, čarovnikov in spletk. Gostili bomo avtorja romanov, pisatelja Sama Petančiča, ki je med drugim tudi pisec večkrat nagrajenih kratkih zgodb. Na obisk ga je povabil Peter Močnik.
Da je v Sloveniji ogromno uspešnih športnikov, skritih ali malo manj skritih talentov, vemo že dolgo. Ampak nas bodo to noč zanimali predvsem uspehi tistih, ki žal ostanejo velikokrat neopaženi. V prvi uri nočnega programa bomo gostili Alana Goljevščka, ki je konec lanskega leta osvojil srebrno medaljo na svetovnih letalskih igrah v Dubaju, in sicer v dvoranskem akrobatskem letenju z modeli ob glasbeni spremljavi. Disciplina sicer daje občutek, da gre za zabavno igro, ampak ni čisto tako, saj pravilno izvedeni manevri zahtevajo leta trdega dela in »piljenja« malenkosti. Določenih manevrov se je sam učil tudi leto in pol. Kljub temu pa pravi, da še nobenega ni popolno izvedel. Alana Goljevščka, skritega športnega talenta, bo v novogoriškem studiu Radia Koper gostil Boštjan Simčič.
foto: Damjan Končar / uradni fb profil BFM »Pa ste vi normalni?!« se sprašuje Alen Steržaj, glasbeni novinar, tekstopisec in basist skupine Big foot mama. Pod tem naslovom je namreč pred kratkim izšla zbirka duhovitih kratkih zgodb iz resničnega vsakdanjika “malega” človeka. Alen rad potuje, raziskuje, se pogovarja z ljudmi, ne mara arogance in ignorance in po četrt stoletja obstoja skupine Big foot mama ve, da je rock`n`roll hoja po meji provokativnosti. Med intervjuji pri katerih je bil v vlogi novinarja ga je najbolj navdušil Lenny Kravitz. Ob merjenju vmesnega časa pa je lahko zadovoljen, saj je uspel uresničiti tri največje želje, ki jih je imel že kot otrok: igrati v bendu, potovati na Kitajsko in se čim prej znebiti šole. Hudomušne resnice in rock`n`roll prinaša na nočni obisk Alen Steržaj. Z njim se bo pogovarjal Bojan Leskovec.
Na Nočni obisk k voditelju Zoranu Turku prihaja skromen mož, ki pa ga lahko označimo kot velikega Mariborčana - FRANCI KOPIČ, Guinnessov [ginesov] rekorder po številu nagrajenih kratkometražnih filmov, eden redkih zelo ustvarjalnih umetnikov na področju amaterskega filma, s tem pa tudi velik promotor dežele na sončni strani Alp in svojega mesta ob Dravi. Franci Kopič hrani v svojih vitrinah že 632 različnih nagrad, tudi najprestižnejših, ki pa so edino poplačilo za njegovo delo, saj te nagrade poleg časti ne prinašajo prav nobene finančne stimulacije.
Poznan rek iz še bolj znanega slovenskega filma pravi: " za vsako bolezen rož'ca rase". Stavimo, da prof. dr. Samo Kreft ve, za kateri film gre in kdo je izrekel te besede. Dr. Kreft je namreč velik poznavalec zdravilnih rastlin. Dobro pozna njihovo moč, uporabo in učinke na zdravje. Delovanje zdravilnih rastlin raziskuje v laboratoriju, pregleduje izsledke domačih in tujih raziskav, ugotovitve pa primerja tudi s starimi zapiski ter ljudskim izročilom. Njegovo delo v znanstvenih krogih odmeva - prav prejšnji teden mu je Slovenska znanstvena fundacija podelila častni naslov "komunikator znanosti". Prof. dr. Samo Kreft bo gost nocojšnjega nočnega programa. V studiu ga bo gostil Iztok Konc.
Na Vzhodu so metode, ki pomagajo uporabljati univerzalno življenjsko energijo, zelo običajne, za Zahodu precej manj. Med temi metodami je tudi reiki, večina med nami ga pozna kot »polaganje rok«. Je to lahko nevarno, je res energija, ki nam (lahko) pomaga bolje živeti, ves čas okoli nas, je res na voljo tako rekoč vsakomur? Na nočni obisk prihaja mojstrica usui, imara, kundalini in angel reikija Anita Gomezel. Vprašali jo bomo tudi o razlikah med vseh naštetimi vrstami reikija, zagotovo pa še to, ali se v procesu posvetitve res lahko vpletejo in nevarno prepletajo karme učencev in učiteljev. Prisluhnite nam drevi nekaj po polnoči na Prvem. Na obisk jo je povabila Tina Kralj.
Življenja brez interneta si danes težko predstavljamo. Ima številne dobre lastnosti, prinaša pa tudi veliko pasti - med te sodijo različne oblike spletnega nadlegovanja, katere žrtve so najpogosteje mladostniki. V nočnem programu bomo pojasnili, kaj je to "Cyber Bulling" in kaj "Seksting" V pogovoru z Majo Vreča o varni rabi interneta po polnoči v pogovoru z Darjo Groznik.
Veliko potuje, išče zanimive zgodbe in sogovornike in jih predstavlja bralcem osrednjega slovenskega časnika. V tokratnem nočnem programu bo novinarka Sobotne priloge Dela Patricija Maličev o njih tudi spregovorila. S petka na soboto, kmalu po polnoči, iz koprskega studia. Program bo oblikoval Sandi Škvarč.
Ljubitelji piva vseh dežel v zadnjih letih doživljajo pravi razcvet domačega pivovarstva. Če so nekoč ljubitelji grenke peneče pijače obiskovali butične pivovarnice v želji okušanja kakovostnejšega in manj običajnega piva, ga zdaj zvarijo kar sami, doma. Tudi v Sloveniji se je varjenje domačega piva močno razvilo – na zadnjem tekmovanju v organizaciji Društva ljubiteljev domačega pivovarstva je bilo prijavljenih kar 90 različnih piv. Kako narediti domače pivo? Koliko vrst piva sploh poznamo? Kakšno opremo potrebujemo in kakšne so skrivnosti najboljših domačih pivovarjev, sta v nočnem obisku razložila člana Društva ljubiteljev domačega pivovarstva, Jernej Vrečar in Jure Vešligaj.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Ker v mestih življenje teče drugače, predvsem hitreje, najemniki stanovanj pogosto nimajo časa in denarja za oskrbo domačega ljubljenčka, ali pa so ti s strani lastnikov stanovanj celo prepovedni. Tu sta tržno nišo zaslutila lastnika prve in trenutno edine mačje kavarne pri nas, oba velika ljubitelja živali. Kakšnim higienskim standardom mora zadostiti mačja kavarna? Kam se mačke umaknejo, ko imajo dovolj človeške družbe? Ali ob obisku plačaš kavo ali živalsko družbo? Na vsa vprašanja bosta po polnoči v Nočnem obisku odgovorila Robert Sankovič in Tina Piskač Sedej. Na obisk ju je povabila Darja Pograjc.
Anjo Baš vsi poznamo kot pevko in avtorico glasbe, a v tokratnem nočnem pogovoru v ospredju ne bo le glasba. Ko se je Anja začela prebijati v vrh glasbene industrije, je namreč začela biti še en boj: z bulimijo. Te dni je izšla njena knjiga z naslovom Lačna življenja, v kateri opisuje, kako je premagala to zahrbtno bolezen in se začela imeti rada. Vse to bo pogovoru z voditeljico Tadejo Bizilj brez dlake na jeziku delila tudi z našimi nočnimi poslušalci.
Prišel bo, tudi če bo noč meglena. Z meglo je opravil v odlični plesno gledališki predstavi Megla stoletja v izvedbi EnKnapGroup. Lansko jesen je na slovenski oder prvi postavil Demokracijo! Josifa Brodskega. Ker je boleče aktualna in ker so nedokončana, fragmentarna dela včasih zanimivejša od lepo zapakiranih dram. V svojih dramskih besedilih raziskuje sodobnega človeka, izgubljenega v svetu nakupovalnih središč in resničnostnih šovov. Vse, kar Matjaž Zupančič počne, je povezano z gledališčem. Dramatika, režiserja, pisatelja in profesorja gledališke režije na AGRTF je na nočni obisk povabila Nada Vodušek.
Gostja v nočnem programu bo Nataša Segulin, nekdanja novinarka in urednica TV Koper, ki je po upokojitvi našla novo strast v potovanjih in fotografiranju. Pripravila je že več razstav, z naslednjo, ki bo marca, se bo predstavila v ljubljanskem Cankarjevem domu. V pogovoru z voditeljem, Sandijem Škvarčem, se bosta dotaknila tudi dolgoletnega dela na televiziji.
V tokratnem nočnem obisku bodo v ospredju natančnost, zbranost in mirni živci. Govor bo namreč o pikadu, športu, ki se ga pogosto drži pridevnik ‘gostilniški’. Da je ta oznaka neupravičena in da gre pri pikadu za resno športno panogo, med drugim dokazujejo številni slovenski uspehi v zadnjem desetletju, tako na klubski kot tudi na reprezentančni ravni. Več o priljubljenosti pikada pri nas, dosežkih naših tekmovalcev na mednarodnih tekmovanjih in zanimanju za pikado med mladimi, bo Juretu Čepinu povedal predsednik pikado zveze Slovenije Jože Grantaša. Pričnemo nekaj minut po polnoči.
Neveljaven email naslov