Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
Ta teden je začela veljati novela kazenskega zakonika, ki zvišuje kazni za surovo ravnanje z živalmi in trajno poškodovanje živali. Kot kaznivo dejanje določa tudi organizacijo bojev živali in vzrejo živali za boje. V Sloveniji se posamezniki že več kot 20 let ukvarjajo s selektivno vzrejo in prodajo psov, namenjenih pasjim bojem. Takih legel je v Sloveniji okoli 20, pse pa prodajajo po vsem svetu. Tudi kruti pasji boji na žalost niso redek pojav v Sloveniji; bodo strožje kazni vplivale na prirejanje pasjih bojev in na kakšne načine se je še potrebno boriti proti izkoriščanju, mučenju in izživljanju nad živalmi. O vsem tem po polnoči, ko bo gostja Lee Ogrin Lara Koren, direktorica Zavoda PIT, Zavoda za pomoč, pravice in zaščito živali.
Festival Lent, največji slovenski festival na prostem in eden največjih v Evropi, bo Maribor v prvih počitniških dneh spet spremenil v mesto mladosti, sproščenosti, igrivosti, kreativnosti in družabnosti. Program letošnjega mednarodnega medkulturnega festivala v Mariboru od 24. junija do 2. Julija bo v nočnem programu voditelju Zoranu Turku in poslušalcem v imenu organizatorjev predstavil Boris Črnič.
Navijanje je sestavni del športnih dogodkov in tako je tudi tokrat na evropskem nogometnem prvenstvu v Franciji. Takoj po polnoči bomo zato nekdanjega vodjo navijaške skupine Green dragons Marka Miklaviča vprašali, kaj se na tekmah dogaja v glavah navijačev, kakšna čustva takrat privrejo na dan in zakaj, na srečo sicer zelo majhen del navijačev, svoje navijanje povezuje z nasiljem. Govorili bomo tudi o ustvarjanju navijaških koreografij in pesmi in se vprašali, ali so slogani, kot je: KDOR NE SKAČE NI SLOVENC, nekakšna folklora naroda. Po polnoči na Prvem.
V noči iz nedelje na ponedeljek bomo odkrivali Združene arabske emirate. Tja nas bo popeljal Iztok Franko, ki v Dubaju živi in dela zadnji dve leti. Tja ga je popeljala ljubezen do hitrih avtomobilov, ki jo je skozi leta in z veliko vztrajnosti iz hobija spremenil v delo – kot novinar je poročal z dirkališč po Evropi. Kako se je fant, ki je vedno potoval, ker je moral, in ne, ker bi si tega želel, znašel med puščavskimi sipinami in tam odkril svoj drugi dom, boste izvedeli nekaj po polnoči. V družbo Nočnega programa vas vabi Darja Pograjc.
Sloveniji se obeta nov muzikal, ki se vsebinsko opira na vsem znano ljubezensko zgodbo med grofom Friderikom II. Celjskim in Veroniko Deseniško, ki jo mnogi imenujejo kar slovenska Romeo in Julija. Gre za resnično srednjeveško zgodbo, ki je bila v preteklosti navdih številnim literatom. Scenarij muzikala hkrati poudarja dejstvo, kako je Friderik II. Celjski mesto Celje zgradil kot spomenik njuni ljubezni. O muzikalu mesta ljubezni ter o priljubljenosti tega glasbeno-scenskega dela se bo Marko Rozman po polnoči pogovarjal z Evo Černe, Janezom Usenikom in Miho Firštom.
Na nočni obisk nocoj prihaja mag. Andrej Medved, predsednik LAS Istre, lokalne akcijske skupine Istre, ki združuje tako zasebna podjetja kot javne ustanove. Z Bredo Biščak se bosta pogovarjala o možnostih lokalnega razvoja s pomočjo sredstev iz evropskih skladov. Govorila bosta o pomenu sodelovanja in povezovanja ter o tem kako stopati v korak s časom, ne da bi pozabili na tradicijo domačega okolja. Vabljeni k poslušanju.
Vsaka godba je samosvoja zgodba. Kakšna pa je zgodba človeka, ki že vrsto let razveseljuje slovenske ljubitelje drugačnih, manšinjskih godb? Prisluhnete ji lahko v petek malo čez polnoč. Z nami bo vodja programa Jazz in glasbe sveta v Cankarjevem domu in eden izmed neumornih soustvarjalcev festivala Druga godba. Obeta se tudi veliko dobre muzike. Z Bogdanom Benigarjem se bo pogovarjala Nada Vodušek.
Na obisk v tokratni nočni program pride Martina Ipša, stand-up komičarka. V svojih nastopih že od začetka stavi na drznost in izvirnost, zaradi svojega pristnega in nevsiljivega humorja pa ostaja priljubljena pri občinstvih najrazličnejših profilov. Vabljeni k poslušanju, nekaj minut po polnoči.
Očaral vas bo njen glas, začarale njene misli in pesmi. "LUNA, povej, zakaj asfalt postane NAOLJENO ZRCALO? Luna, povej tisto o TREH RABINIH, ki so preizkušali moped. Luna, zakaj DEBELUŠNE TAŠČICE pojejo tako visoko? Zakaj imajo nekateri KIJE namesto rok? Luna, kaj je tisti VONJ? - To je sladkor lilij, je dejala Luna."
Radijska noč, ko besede zaplešejo, se spustijo v rudniške rove, na vrhu trboveljskega dimnika razprejo peruti in poletijo na plesne odre sveta. Na obisk prihaja človek, ki je ujel sokola in ga naučil plesati. Koreograf, pedagog in plesalec, umetniški vodja plesne skupine EnKnapGroup, edine stalne skupine za sodobni ples pri nas. Z Iztokom Kovačem se bo pogovarjala Nada Vodušek.
Pevec, pesnik, glasbenik, gledališčnik, radijec, aktivist – z vsemi temi besedami bi lahko opisali Primoža Siterja. Trboveljčan v teh dneh pod umetniškim imenom SITER predstavlja skladbe s prihajajoče prve solo plošče Kompilacija največjih hitov. Več o njegovi glasbeni poti, ki se je začela v osnovni šoli v otroškem pevskem zboru, kjer je bil edini fant med samimi dekleti, ter o novih stvaritvah, ki jih boste slišali premierno, pa v našem nedeljskem nočnem programu. Primoža Siterja je na obisk povabila Andreja Gradišar.
Teslova tuljava v njegovem studiu nakazuje, da se v njegovem življenju prepletata glasba in fizika. Velika večina ga, jasno, pozna kot glasbenika. Marsikdo tudi kot šefa založbe Celinka, ki ravno te dni organizira že deveti festival sodobne avtorske in ljudske glasbe Godibodi. Gost nočnega programa bo Janez Dovč, slovenski harmonikar, skladatelj in fizik. Gostil ga bo Iztok Novak Easy.
O tem, ali smo Slovenci narod hribolazcev, ni dvoma. Žal pa tudi ni dvoma, da se vedno več ljudi odpravlja v gore nepripravljenih, brez izkušenj in brez primerna opreme. Nesreč je vedno več kljub trudu pristojnih, da bi primerno osveščali in izobraževali vse tiste, ki bi radi stali na vrhovih naših gora. Nesreče pa se dogajajo tudi tistim, ki kljub tehničnemu znanju gora ne poznajo dovolj, da bi se v njih varno gibali. Gost današnjega nočnega pogovora bo gorski vodnik Mitja Šorn, ki bo z voditeljem Juretom K. Čoklom pojasnil, kdo gorski vodniki so in zakaj so najboljši porok za našo varnost v gorah.
Mladinske delovne brigade so bile oblika prostovoljnega dela mladih in so v marsikatero odmaknjeno vas pripeljale elektriko, vodovod in ceste. Številni brigadirji se še danes spominjajo, kako prijeten je bil občutek, da so s svojim delom nekomu pomagali. Marija Šauperl je bila udeleženka lokalnih in zveznih mladinskih delovnih akcij. Od polnoči dalje bo z Darinko Čobec in poslušalci delila spomine na ta čas, ki je njej osebno in vsem udeležencem prinesel veliko življenjskih izkušenj.
V nocojšnjem Nočnem obisku bomo poklepetali s pevko in voditeljico, za katero poznavalci glasbe pravzaprav ne vedo, v katero zvrst bi uvrstili njeno glasbo. Katja Šulc se uspešno izogiba vsem možnim vzorcem glasbe in se prek svojih albumov premika od šansonov in popevke do lahkotnejše pop glasbe. Letos je izdala že tretji album, na katerem najdemo uglasbeno romsko poezijo. Premierno je svoj zadnji glasbeni projekt Kamlisajlan predstavila na pravkar končanem 32. mednarodnem festivalu Druga godba. Na klepet jo je povabil Sandi Horvat.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta.
V nočnem programu bomo gostili Izolanko Niko Tomažinčič, ki se je pred kratkim vrnila iz ZDA, kjer je kot manekenka delala 10 let. Nika prisega na naravo, saj meni, da nam ta daje vse, kar potrebujemo. Pridobila je certifikat specialistke za razstrupljanje, ukvarja pa se tudi s fotografijo. Več boste izvedeli v nočnem pogovoru z Jano Samsa.
Vsako leto maja se najuspešnejše ekipe pomerijo na Slovenskem planinskem orientacijskem tekmovanju, dvodnevni preizkušnji za naslov državnega prvaka v planinski orientaciji. Pod okriljem Mladinske komisije PZS so ga letos organizirala planinska društva Rogaške lige. Tovrstna tekmovanja, ki imajo v Sloveniji že več kot 60-letno tradicijo, so ena najbolj priljubljenih metod učenja orientacije. Tekmovalci so se letos na progi spopadli z zelo zahtevnimi razmerami, kaj vse se je dogajalo ter kako se pravilno orientirati in pridobiti znanje za samostojno in suvereno gibanje v gorskem svetu, nam bodo povedali Tina Arh, Feri Kropec, Jurij Apsner in Matej Ogorevc, vsi izkušeni tekmovalci v planinski orientaciji.
Na nočni klepet je Robert Zajšek povabil Gordano Kovačec, certificirano inštruktorica za skupinske vadbe. Spraševali se bomo, kako v teh sončnih in sproščenih dneh poskrbeti za pravilno prehrano in vadbo brez posebnih, mnogokrat dragih rekvizitov, ob tem pa uživati v doseganju želenih rezultatov in to ne glede na starost in kraj. Začnemo malo po polnoči. Vabljeni k poslušanju in sodelovanju.
Neveljaven email naslov