Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
Po vsej deželi bodo zvečer zagoreli kresovi, veselo bo in živahno. Nekaj pa nas je bolj zapečkarjev in ponočnjakov in te voditeljica Mojca vabi, da jo pokličejo. Vesela bo kakšne šale ali pa samo prijaznih besed.
Gostja nočnega programa bo Tjaša Škapin, kreatorka in modna ustvarjalka iz Kozine. Razkrila bo, kako se je znašla na tej poti, kje najde navdih za svoje kreacije, kdo se odloča zanje in kako se sooča z morebitnimi spremembami, ki so posledica gospodarske krize. Med klepetom se bo z voditeljico Anito Urbančič dotaknila tudi drugih tem, na primer modnih smernic ali zapovedi, kemikalij v tekstilijah in poceni oblačil, ki po navadi stanejo manj kot njihovo popravilo pri šivilji. Vabljeni k poslušanju.
So motoristi zares k pretirani hitrosti nagnjeni samomorilci, ki praviloma ne dočakajo visoke starosti? Je motor še zmerom statusni simbol tistih, ki si ne želijo vsakdanjega življenja? Koliko je na naših cestah motoristk? Zakaj se motoristi pozdravljajo, vozniki avtomobilov pa ne? Veliko vprašanj ob črnem začetku letošnje motoristične sezone je v nočnem programu predsedniku Moto Road Racing Kluba Medvode Branetu Vasletu in članu kluba Franciju Vrezku zastavil voditelj Jure K. Čokl.
Na nočni klepet bomo povabili Blanko Pušnik, ki se z numerologijo ukvarja že več kot 20 let. Pravi, da gre za praktično vedo o tem, kako to, kar imamo, uporabimo v naš prid – tako zasebno, kot poslovno. Pred mikrofon jo je povabil Robert Zajšek.
Ob toplih sončnih žarkih nam tudi tale ohladitev ne pride do živega. Še posebej, če nam je prijetno, če lahko v nočnem programu malce poklepetamo in si ogrejemo dušo. Voditeljica Mojca vas ob telefonu pričakuje po polnoči.
Na začetku tedna s prvomajskimi prazniki pride na nočni obisk Gašper Grom, nekdanji tekmovalec v fitnesu, osebni trener ter predsednik slovenske zveze za fitnes in bodybuilding, ki se zadnja leta ukvarja predvsem s prehranskim svetovanjem. Prehrana ga je včasih zanimala zaradi izboljšanja športnih rezultatov, zdaj pa kot diplomirani dietetik preučuje predvsem njen vpliv na naše zdravje, počutje in umske sposobnosti. O učinkovitih pristopih za dolgoročno vitkost in ozdravitev odvisnosti od hrane, ki je v sodobnem svetu zelo pogosta, pa tudi o fitnesu in bodybuildingu se bo z Gašperjem Gromom pogovarjala voditeljica Tadeja Bizilj.
Na tokratni Nočni obisk prihaja doktor psihologije in dolgoletni docent na Fakulteti za družbene cede, Miro Kline. Njegova področja poučevanja so tržno komuniciranje, psihologija potrošnika in upravljanje tržnih znamk. V pogovoru z voditeljico Ano Skrt se bosta dotaknila vprašanj o tem, zakaj se Slovenija vedno pogosteje uvršča na seznam destinacij, ki jih je vredno obiskati. Kakšen je potrošnik prihodnosti in kako uspešna so slovenska podjetja pri upravljanju lastnih tržnih znamk? Bo virtualna resničnost popolnoma nadomestila pristna doživetja nakupovalcev? Vabljeni k poslušanju v nedeljo takoj po polnoči.
Ko se na Ajdovskem zgodijo naravne nesreče, kot so orkanska burja ali zemeljski plazovi, je Igor Benko prvi, ki stopi pred kamere in mikrofone. Poveljnika civilne zaščite občine Ajdovščina bomo skozi nočni klepet spoznali tudi kot novega predsednika Jamarske zveze Slovenije, predstavil pa bo tudi druge izzive, s katerimi si je popestril življenje. Eden zanimivejših je na primer padalstvo. Vabljeni k poslušanju nočnega programa, ki ga bo vodil Sandi Škvarč.
Lutkovno gledališče je prostor, kamor po smeh, zabavo in zanimive zgodbe zahajajo predvsem najmlajši s svojimi starši. Z novo predstavo Neli ni več, ki na trenutke deluje kot koncert, pa želijo v Lutkovno gledališče Ljubljana privabiti tudi druge mlade. Zgodbo o petih mladih, ki sestavljajo bend #hešteg, katerega delovanje prekine bolezen in pozneje tudi smrt glavne pevke, nam bosta po polnoči predstavila igralka Asja Kahrimanovič in režiser Jaša Koceli.
Tokrat smo na nočni obisk povabili prleškega glasbenika, kantavtorja, kitarista in violinista Sama Budno. Voditelju Teodorju Bostiču in poslušalcem bo pripovedoval o svojem četrt stoletja dolgem glasbenem ustvarjanju, iskrenosti v glasbi, in o tem, zakaj je tudi periferija radodarno in ustvarjalno okolje za slovenskega glasbenika.
»Nisem uboga, samo slepa sem,« pravi 11-letna Mia, ki se je nekega jutra pri štirih letih zbudila v temi. Rada živi. Tudi Irena, ki pravi, da kljub temu zna živeti, je še polna videčih spominov, ki jih želi ohraniti, predvsem na odraščajočo hčerko in moža. Obe sta igralki v gledališču slepih in slabovidnih Nasmeh. Njuni družini in drugi sopotniki so spoznali, da ima življenje lahko povsem drugačen smisel in druge vrednote. Spoznavali jih bomo v nočnem programu, ko bomo vstopili v povsem drugačen svet, na poljane teme, ki imajo svoje barve – z gostiteljico Alenko Terlep.
Nov teden bomo začeli v digitalnem svetu, tema tokratnega nočnega pogovora bodo namreč videoigre. V nekaj desetletjih svojega obstoja so se iz ozko usmerjenega področja in začetnega navdušenja, da lahko elektronska naprava premaga človeka, razvile v globalen trg, vreden več deset milijard evrov. Na svoji poti so se videoigre nenehno srečevale tudi z najrazličnejšimi kritikami, od tega, da spodbujajo nasilje, do očitkov, da povzročajo odvisnost. O resnicah in zmotah glede videoiger se bo voditelj Jure Čepin pogovarjal z avtorjem knjige »Kratka zgodovina videoiger« Petrom Zidarjem.
Damjanovo in Viktorijino življenje je verjetno imelo več vzponov in padcev kakor življenje marsikoga izmed nas. Od življenja na ulici, skvotanja v zapuščenih zgradbah in spremljajoče sladkorne bolezni do pobega iz sveta drog, razstavljanja fotografij zapuščenih stavb in selitve v majceno ljubljansko stanovanje. Zakonca Bitenc bosta med drugim spregovorila tudi o preživljanju enoletne zaporne kazni in stanju v slovenskih zaporih, ki sta ga izkusila kot zapornik in njegova obiskovalka. Na pogovor ju je povabila Darja Pograjc.
Nekaj minut po polnoči prihaja na nočni obisk pisatelj Vanja Pegan, ki v vseh svojih delih piše hvalnico rojstnemu Piranu in obmorskemu prostoru, tudi v svojem zadnjem romanu Svetilnik. O ljubezni do morja in pisanja bo tekla beseda v pogovoru z Bredo Biščak. Vabljeni k poslušanju.
Ljudje imamo radi pustolovščine. So vznemirljive in razburljive, hkrati pa je v vsaki tudi kanček nevarnosti in tveganja. Gre za ravno pravšnjo mešanico adrenalina in serotonina. Za gosta nocojšnjega Nočnega obiska se prava pustolovščina začne, ko si nadene čelado, se zavihti na kolo in pritisne na pedala. Klemen Čepirlo je kolesar po duši in srcu. Kolesarstvo ga spremlja tako v službi kot v prostem času. Navdušuje ga »bikepacking«. Če se nam boste malo po polnoči pridružili, se boste za kolesarjenje in kolesarske pustolovščine morda navdušili tudi vi. K poslušanju vas vabita Klemen Čepirlo in Iztok Konc.
V nočnem programu boste lahko prisluhnili pogovoru z arhitektko Vero Kovačević. Zase pravi, da riše, šiva, plete, izdeluje, oblikuje in projektira. Trenirala je košarko, jahala, danes teče, hodi na Zumbo in Pilates, vmes skrbi za živali, ustvarja nakit, mozaike in išče v sebi vedno nove možnosti za raznovrstno izražanje. Obiskali smo jo na njenem podeželskem domu in kramljali o vsem, kar jo je spremljalo skozi življenje. Nočni program bo vodila Jasmina Bauman.
Ker se je začel čas obdelovanja vrtov, bomo tokratno oddajo Nočni obisk posvetili prav posebni vrsti žuželk, ki tudi na naših vrtičkih najde svoj dom. Govorili bomo o najbolj prepoznavni, najbolj barviti in zelo raznoliki skupini žuželk; govorili bomo o metuljih. Metulji spadajo med živalske bioindikatorje – kar pomeni, da njihova navzočnost veliko pove o ohranjenosti narave določenega območja. Kateri metulji so v Sloveniji najbolj ogroženi, kaj izginotje ene take vrste pomeni za preostali ekosistem ter kako urediti vrt, da bo postal življenjski prostor čim več metuljem, nam bo v noči iz torka na sredo predstavil biolog in metuljar Primož Glogovčan.
Kako se odzovete, če vidite, da se neznancu pred vami trese roka? Da je malo počasnejši, da nekoliko tiše govori, da so njegovi koraki kratki in se včasih zdi, da lovi ravnožje? 11. april je svetovni dan parkinsonove bolezni, ki se v napredovali fazi kaže tudi tako. Bolniki se še vedno prepogosto soočajo s predsodki, da, ker se “tako očitno tresejo”, pijejo, ali, na drugi strani, da niso zmožni aktivno živeti naprej. Zato drevi na nočni obisk k voditeljici Tini Kralj prihajajo bolnik s parkinsonovo boleznijo Sašo Skledar, predsednica društva Trepetlika Cvetka Pavlina Likar, ki je bila skrbnica bolnika, in parkinsonska medicinska sestra Lidija Ocepek. Če kdo, potem oni poznajo odgovore na ta in številna druga vprašanja. Vabljeni k poslušanju Nočnega programa.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Neveljaven email naslov