Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanje »Michelinov krožnik 2017«. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je skupaj s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Erik Božič je za svoje delo prejel številne nagrade, deluje na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov
Erik Božič je še do nedavnega vodil restavracijo Novaka Đokovića v Monaku in za svoje delo prejel priznanji michelinov krožnik 2017 in 2018. Je kuhar samouk, a je v svet kulinarike vstopil zelo odločno. Pot ga je najprej vodila v London, kjer je s sodelavci osvojil prestižne nagrade in imel priložnost sodelovati s Tomom Huntom, vodilnim chefom na področju trajnostne kulinarike in kuhanja brez ostankov. To je tudi njegovo vodilo, ki je, kot pravi, še bolj pomembno od vseh nagrad, saj lahko z njim spremeni posameznikov odnos do sebe, okolja in hrane.
Spomni se, da je svoj življenjepis k Tomu Huntu odnesel osebno in tako spoznal solastnico restavracije Poco. Kmalu so ga povabili na razgovor.
“Intervju za službo je bil za mesto glavnega chefa, a sem jim takoj, ko sem vstopil, rekel, da nočem biti glavni, saj se moram še veliko stvari naučiti. Potem so mi ponudili mesto sous chefa, imel sem možnost delati kot glavni chef pred odprtjem restavracije in pozneje tudi priložnost izbrati glavnega chefa.”
Skupaj z ekipo restavracije Poco je osvojil več nagrad, med drugim tudi food made good. Kot pravi Hunt, je etika tista, ki naredi hrano dobro. Ta filozofija mora biti vpeta v vse procese neke restavracije.
“Večina restavracij kupi krožnike od industrijskih proizvajalcev, po nizkih cenah in ki so jih naredili delavci z minimalno plačo. Mi smo našli nekoga, ki je delal iz gline blizu restavracije. Z njim smo se zmenili, da nam naredi 60 krožnikov. Seveda so bili dražji, ampak to je pomenilo, da nekdo zraven od tega živi in je bil potem lahko tudi naša stranka. Gre za holističen pristop. Mesec in pol smo obiskovali vse kmetije, s katerimi smo pozneje sodelovali in izbirali dobavitelje tudi po tem, kakšen odnos ima do svojih delavcev.”
Še eden od izzivov je gotovo kuhanje brez odpadkov. Kot pravi sogovornik, ima majhen bistro z 20 sedeži najmanj 15-20 kg odpadkov na teden, večje restavracije tudi do 50 kg. To je hrana, ki je bila povsem v redu, a je končala v smeteh zaradi neodgovornosti gosta in restavracije, je kritičen Erik Božič.
”Pri nas je bilo odpadkov, ko smo se kot ekipa utekli, manj kot kilogram na dan. To je skoraj nepredstavljivo.”
Da lahko tako zmanjšaš odpadke, moraš najprej poznati svoje smeti.
“Mi smo končali dan tako, da smo odprli smeti in gledali, kaj je noter. Odpadke smo razdelili na to, kaj bi lahko uporabili, česa zagotovo ne moremo uporabiti in na tisto, česar sploh ne bi smelo biti v smeteh. Tako smo zmanjševali odpadke vsak dan.”
Kuhar samouk in prejemnik številnih priznanj, tudi michelinovega krožnika 2017 in 2018, je kritičen do slovenskega odnosa do hrane in lokalnih sestavin. Na vprašanje, ali lahko dobimo krožnik z lokalnimi sestavinami po primerljivi ali podobni ceni kot krožnik z uvoženimi poceni globalnimi surovinami, odgovarja:
”V Sloveniji je to težko, skoraj nemogoče, če sem iskren. Če bi hoteli v Sloveniji krožnik sestaviti iz izključno lokalnih sestavin, bi morali zdaj znane cene podražiti od dva do štiri evre, pa še vedno ne bi bili profitabilni. Zato, ker imamo prenizke plače. Če bi več kupovali lokalno, bi imeli več likvidnostnih sredstev in posledično višje plače. Tako deluje socioekonomija. Zdaj pa smo v začaranem krogu.”
V Sloveniji smo leta 2014 proizvedli na prebivalca skoraj 55 kilogramov kuhinjskih odpadkov. Štiričlanska družina je tako vsak dan povprečno zavrgla več kot pol kilograma hrane, še vedno največ kruha. Pri Ljubici Kastaneto, 60-letni gospodinji in materi treh otrok, tega ni. Nove jedi ustvarja tudi iz tistega, kar ostane. Recepte in nasvete, ki jih je sama tudi preizkusila, je zbrala v knjižici Reciklirajmo hrano. Kako in katero hrano lahko recikliramo in s tem tudi privarčujemo, bomo z Ljubico Kastaneto govorili v prvih urah nedelje. Na nočni obisk jo je povabila Enisa Brizani.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Na nočni obisk prihaja del ekipe treh študentk medicine in specializanta družinske medicine, ki se bo konec leta odpravila na trimesečno humanitarno medicinsko odpravo na Papuo Novo Gvinejo. Tam bodo nadaljevali delo svojih predhodnikov, cilj odprav pa je, da se vzpostavi kontinuiteta medicinskih odprav, tako kot je to že vpeljano po drugih delih Afrike, saj tudi prebivalci Papue potrebujejo ustrezno medicinsko pomoč, ki pa marsikdaj ni pri roki. O tem, kako potekajo priprave, kakšna so pričakovanja in kakšno je bilo delo prejšnje medicinske ekipe na Papui Novi Gvineji, po polnoči na Prvem.
Na nočni klepet v studio Radia Maribor najprej prihaja Petra Škarja, predavateljica in avtorica več knjižnih uspešnic, ki so prevedene v ruščino, hrvaščino, angleščino in celo kitajščino. Spodbuja podjetnost in je soorganizatorka največjega dogodka za žensko podjetništvo v Sloveniji – 500 podjetnic. Rada hodi v hribe in je oseba z izjemnimi sanjami, željami in pravljično podobo sveta. V tej noči pa bomo gostili še eno zanimivo žensko, Mariborčanko Sabino Repnik, ki bo v pogovoru z Robertom Zajškom povedala več o tudi hipnozi in hujšanju.
Moč, ki jo vložimo v eno pometanje pri curlingu, lahko primerjamo z močjo, vloženo v sprint na 60 metrov. Igra traja 3 ure, v tem času pa igralci svoj srčni utrip s pometanjem kar 40-krat poženejo do maksimuma. Zaradi tega so v pometanju na ledu po navadi boljši moški. Ali to drži tudi za slovenske igralce curlinga, bomo izvedeli kmalu po polnoči. Gosta Nočnega obiska bosta predstavnika Slovenske curling zveze, ki letos postavlja nov mejnik – v Ljubljani bo gostila Evropsko prvenstvo skupine C v curlingu.
Kaj imajo skupnega lepota, mikrobiologija in turizem? V tokratnem nočnem pogovoru bomo gostili študentko mikrobiologije Anjo Antič, ki je tudi aktualna miss turizma Slovenije. Na svetovnem izboru v Maleziji je januarja osvojila lento miss fotogeničnosti in po dolgem času Sloveniji priborila pomembno uvrstitev. Ali je lepota dovolj za zmago na lepotnih tekmovanjih, bo Anja Antič med drugim odgovorila voditeljici Tadeji Bizilj.
Ukrajina je etnično, kulturno in jezikovno bogata država in sodi med 50 največjih držav sveta. Zaradi obsežnih rodovitnih ravnin, ki so posejane predvsem z žitom, je dobila tudi vzdevek »žitnica Evrope«. Že od osamosvojitve dalje jo zaradi korupcije in razpetosti med vzhodom in zahodom pretresajo politični nemiri, ki so v zadnjem letu prerasli v oborožene spopade. Športniki Sergej Bubka in brata Kličko ter književnik in utemeljitelj ukrajinske moderne književnosti Taras Ševčenko je samo nekaj imen, ki so ime Ukrajine ponesla v svet. V noči na nedeljo se bomo skupaj z Iryno Beliaievo in Inno Demchenko Fröhlich, Ukrajinkama, ki že nekaj let živita v Sloveniji, podali v to vzhodnoevropsko državo, spoznavali njene kulturno zgodovinske poteze in se pogovarjali o razlikah in podobnostih s Slovenijo. Na nočni obisk ju je povabil Peter Močnik.
Ukrajina je etnično, kulturno in jezikovno bogata država in sodi med 50 največjih držav sveta. Zaradi obsežnih rodovitnih ravnin, ki so posejane predvsem z žitom, je dobila tudi vzdevek »žitnica Evrope«. Že od osamosvojitve dalje jo zaradi korupcije in razpetosti med vzhodom in zahodom pretresajo politični nemiri, ki so v zadnjem letu prerasli v oborožene spopade. Športniki Sergej Bubka in brata Kličko ter književnik in utemeljitelj ukrajinske moderne književnosti Taras Ševčenko je samo nekaj imen, ki so ime Ukrajine ponesla v svet. V noči na nedeljo se bomo skupaj z Iryno Beliaievo in Inno Demchenko Fröhlich, Ukrajinkama, ki že nekaj let živita v Sloveniji, podali v to vzhodnoevropsko državo, spoznavali njene kulturno zgodovinske poteze in se pogovarjali o razlikah in podobnostih s Slovenijo. Na nočni obisk ju je povabil Peter Močnik.
Na nočni obisk prihaja Andreja Kalc, letošnja prejemnica nagrade Radojke Vrančič. Nagrado je prejela za prevod izbora del Marine Cvetajeve Poskus sobe. Ruska modernistična književnica je po mnenju Josifa Brodskega največja ruska in celo svetovna pesnica dvajsetega stoletja. Brodski pa je bil tudi mnenja, kot opozarja Kalčeva, da če želimo spoznati človeško dušo in življenje, naj se poglobimo v enega pesnika in preberemo vsa njegova dela. K poslušanju nočnega programa vas tokrat vabi Breda Biščak.
ož, oče, človek, šampion. Ne vedno v tem vrstnem redu, a nikoli brez katerekoli izmed teh štirih komponent, ki ga sestavljajo kot celoto. Eden izmed redkih, ki so v rokah držali tako veliki kristalni globus kot tudi zlatega orla, ki ga prejmejo zmagovalci novoletne turneje v smučarskih skokih. Človek, ki ga lahko pri še ne dopolnjenih 37 letih upravičeno imamo za legendo.
Na obisk v nočni program prihaja Matjaž Tuš, mag. farmacije in predsednik Slovenskega farmacevtskega društva. Društvo že več kot 60 let povezuje farmacevte in farmacevtske tehnike ter skrbi za njihov strokovni razvoj. Poleg tega pa se lahko pohvalijo s številnimi aktivnostmi, ki se nanašajo na pravilno in varno uporabo zdravil in promocijo zdravja. Pred mikrofon ga je povabila Jasmina Bauman.
Gospo Boženo Kolman Finžgar, ravnateljico knjižnice v Radovljici, je domača izkušnja spodbudila k razmišljanju, kako za branje pridobiti mlade bralce. Ko se je namreč njena hčerka začela spopadati s to veščino, se je domislila nekaj trikov in prijemov, da jo je privabila h knjigam in branju. Uspeh ni izostal. Celo več: danes njene metode za spodbujanje branja poznajo številni starši po vsej Sloveniji. Če vam je branje nujno zlo, brez katerega v življenju pač ne gre, ali pa velika strast, ki se ji le težko uprete, se nam pridružite danes po polnoči. Z gospo Boženo Kolman Finžgar se bo pogovarjal Iztok Konc.
Prijazna zima nas razvaja s telohom, zvončki in toplimi nočmi. V tisti, ki se bo prevesila v Prešernov dan, vas vabimo k telefonu na klepet. Gost, a zanimiv promet bo usmerjala voditeljica Mojca Blažej Cirej.
Ob prihajajočem Kulturnem prazniku bomo v nočnem programu govorili o kulturni dediščini – točenje, o gradovih na Slovenskem. V Sloveniji naj bi bilo po ocenah 500 stavb, ki jih lahko imenujemo gradovi – 100 med njimi je v lasti zasebnikov. Predstavili bomo zgodbe treh zasebnih, tako imenovanih novodobnih graščakov in njihovih lastnin: dvorec Črnelo, grad Lemberg ter grad Mirna na Dolenjskem. V drugi uri pa bomo klepetali z vami o tem, kaj za vas predstavlja kulturna osveščenost. Darja Groznik bo z vami po polnoči.
ansko jesen se je skupina prijateljev iz Kobarida odpravila v Nepal. Po prvotnem načrtu naj bi v Deželo v kraljestvu gora, kot jo zaradi Himalaje nekateri imenujejo, odšli zaradi trekinga. Po uničujočem potresu, ki je lani spomladi povzročil devet tisoč smrtnih žrtev, pa so si premislili! Osemnajst članska odprava se je odločila, da namesto trekinga opravijo humanitarno poslanstvo in vsaj delček prispevajo pri odpravi posledic potresa. Tri tedne so ostali v vasici Bagam. Kako so štiri tone gradbenega materiala spravili na višino skoraj tri tisoč metrov nadmorske višine in kaj so z njim zgradili bo v nočnem programu povedal vodja odprave, Miran Tonkli. Z njim se bo pogovarjala Nataša Uršič.
V Sloveniji zadnja leta zakonsko zvezo letno sklene okoli 6 tisoč parov. Nekaterim od njih pri organizaciji dneva, ki naj bi bil eden najlepših v življenju posameznika, priskočita na pomoč Blažka Kopač in Nina Kogovšek. Poročni organizatorki, ki to delo opravljata že 4 leta, nam bosta med drugim povedali, kako mladoporočencem polepšata dan, kakšni so poročni trendi leta 2016, ali sta morali kot organizatorki poroke že kdaj loviti kakšno pobeglo nevesto ter kakšna je bila najbolj ekstravagantna poroka, ki sta jo pripravili. Gostji je na nočni obisk povabila Andreja Gradišar
V tokratnem nočnem programu bomo govorili o pustu, točneje, o ptujskem pustu. Z gostom, Alešem Arihom, se bo pogovarjal Teodor Bostič.
Ponoči se bomo skupaj z Andrejem Zorkom preselili v Indonezijo. Na Baliju se bomo razvajali v luksuznih vilah, na bližnjem Floresu pa v ekoturističnem naselju. Andrej oboje vodi s svojo ženo Ido, ki jo je spoznal, ko je bil v Indoneziji še turist. Nočnega gosta na Prvem bomo povprašali, kako se je v 13 letih, odkar živi na Baliju, “udomačil” tam, kaj ga je najbolj pritegnilo, ob čem kdaj pa kdaj morda pomisli, ali bi se vendarle vrnil v Slovenijo, pa tudi, kaj svetuje tistim, ki razmišljajo o podobni poslovni poti. Andreja Zorka je na nočni pogovor povabila Tina Kralj.
»Že od malih nog me je zanimalo vse, kar sem lahko naredil s svojimi rokami. Pri dvanajstih letih sem si kupil prvo knjigo o masaži. Vse od takrat me je spremljala misel o tem, da bi lahko z dotikom, z rokami, pomagal ljudem,« pravi tokratni nočni gost, medicinski maser Miha Ogrin. Svojo pot nabiranja znanja je začel na tečajih v Sloveniji, nadgradil pa na večletnem izobraževanju v Švici, v kateri je razvil tudi lastno metodo odpravljanja zakrčenosti mišic in odkrivanja vzrokov zanjo. Z voditeljico Tadejo Bizilj bosta med drugim govorila tudi o tem, da je danes povsod navzoči stres povezan s fizičnim stanjem telesa in kako ga lahko kljub neizogibnosti obvladujemo, zato se pogovoru z Miho Ogrinom v noči z nedelje na ponedeljek pridružite tudi vi.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Neveljaven email naslov