Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na obisku v Nacionalnem forenzičnem laboratoriju
Na prizorišče zločina pride oseba s kovčkom, iz njega potegne bele rokavice, vzame delovne pripomočke, med katerimi so čopiči, prah za pobiranje odtisov, povečevalna stekla in luči, s katerimi je mogoče v temi videti telesne tekočine, in prične zbirati dokaze. Takšna je stereotipna podoba forenzika, ki jo lahko zasledimo v mnogih filmih in televizijskih serijah. Te so forenzični vedi zagotovo povečale prepoznavnost in priljubljenost, ne pa tudi ugleda, saj velikokrat prikazujejo izkrivljeno podobo. To opaža tudi dr. Dorijan Keržan, direktor Nacionalnega forenzičnega laboratorija (NFL):
“Klišeje danes zelo splošno celotna forenzična skupnost imenuje CSI efekt. Odkar so se pojavile nadaljevanke, se je popularnost forenzike enormno povečala povsod. To je bilo nekaj časa zelo zabavno, zanimivo, fino, nam je bilo prijetno. V nekem trenutku pa se je izkazalo, da je to problem, ker ljudje tisto, kar vidijo na televiziji vzamejo kot suho zlato.”
NFL letno preišče med 6 in 8 tisoč zadev. Dr. Matej Trapečar je vodja oddelka za daktiloskopijo, kjer proučujejo prstne odtise. Uporabo prstnih odtisov za identifikacijske postopke poznamo že vsaj 1000 let. Naš sogovornik pravi, da gre za enega najbolj zanesljivih elementov identifikacije:
»Prstni odtisi se tekom življenja ne spremenijo – nastanejo v 3-4 mesecu pri plodu in potem do razpada trupla ostanejo isti. Ni bilo do zdaj v človeški populaciji najdeno, da bi imeli dve osebi iste prstne odtise.«
Na podlagi sledi prstnih odtisov NFL v povprečju odkrije 200 do 300 storilcev na leto.
Z balistiko se ukvarjajo na oddelku za fizikalne preiskave. Tam raziskujejo izvor orožja, njegovo delovanje, ugotavljajo kaliber izstrelkov, znamko in vrsto orožja, ki je bilo uporabljeno pri določenem zločinu, ter poskušajo ugotoviti okoliščine kaznivih dejanj. V ta namen delajo preizkuse na svojem strelišču, imajo pa tudi shrambo v Sloveniji razpoložljivega orožja, razlaga Tomaž Korbar:
Gre za zbirko, ki ima trenutno nekaj nad 500 kosov orožja. Večinoma gre za orožje, ki smo ga dobili med zasegi, saj bi radi imeli vse orožje, ki se pojavlja na črnem trgu.
Na NFL poleg omenjenih oddelkov, delujejo še oddelki za kemijske ter biološke preiskave ter oddelek za preiskavo dokumentov.
400 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Na obisku v Nacionalnem forenzičnem laboratoriju
Na prizorišče zločina pride oseba s kovčkom, iz njega potegne bele rokavice, vzame delovne pripomočke, med katerimi so čopiči, prah za pobiranje odtisov, povečevalna stekla in luči, s katerimi je mogoče v temi videti telesne tekočine, in prične zbirati dokaze. Takšna je stereotipna podoba forenzika, ki jo lahko zasledimo v mnogih filmih in televizijskih serijah. Te so forenzični vedi zagotovo povečale prepoznavnost in priljubljenost, ne pa tudi ugleda, saj velikokrat prikazujejo izkrivljeno podobo. To opaža tudi dr. Dorijan Keržan, direktor Nacionalnega forenzičnega laboratorija (NFL):
“Klišeje danes zelo splošno celotna forenzična skupnost imenuje CSI efekt. Odkar so se pojavile nadaljevanke, se je popularnost forenzike enormno povečala povsod. To je bilo nekaj časa zelo zabavno, zanimivo, fino, nam je bilo prijetno. V nekem trenutku pa se je izkazalo, da je to problem, ker ljudje tisto, kar vidijo na televiziji vzamejo kot suho zlato.”
NFL letno preišče med 6 in 8 tisoč zadev. Dr. Matej Trapečar je vodja oddelka za daktiloskopijo, kjer proučujejo prstne odtise. Uporabo prstnih odtisov za identifikacijske postopke poznamo že vsaj 1000 let. Naš sogovornik pravi, da gre za enega najbolj zanesljivih elementov identifikacije:
»Prstni odtisi se tekom življenja ne spremenijo – nastanejo v 3-4 mesecu pri plodu in potem do razpada trupla ostanejo isti. Ni bilo do zdaj v človeški populaciji najdeno, da bi imeli dve osebi iste prstne odtise.«
Na podlagi sledi prstnih odtisov NFL v povprečju odkrije 200 do 300 storilcev na leto.
Z balistiko se ukvarjajo na oddelku za fizikalne preiskave. Tam raziskujejo izvor orožja, njegovo delovanje, ugotavljajo kaliber izstrelkov, znamko in vrsto orožja, ki je bilo uporabljeno pri določenem zločinu, ter poskušajo ugotoviti okoliščine kaznivih dejanj. V ta namen delajo preizkuse na svojem strelišču, imajo pa tudi shrambo v Sloveniji razpoložljivega orožja, razlaga Tomaž Korbar:
Gre za zbirko, ki ima trenutno nekaj nad 500 kosov orožja. Večinoma gre za orožje, ki smo ga dobili med zasegi, saj bi radi imeli vse orožje, ki se pojavlja na črnem trgu.
Na NFL poleg omenjenih oddelkov, delujejo še oddelki za kemijske ter biološke preiskave ter oddelek za preiskavo dokumentov.
Mladinski dom Malči Beličeve opravlja javno službo na področju vzgoje in izobraževanja otrok in mladostnikov s čustvenimi in vedenjskimi motnjami, po javno veljavnih vzgojno-izobraževalnih programih. Letos je praznoval 90-letnico obstoja. V domu lahko sprejmejo 77 otrok in danes je tam na obisku ekipa Prvega: tehnik Vjekoslav Miketz in novinarja Aleš Ogrin in Cirila Štuber.
V sodobnem svetu je velik problem starejših osamljenost, zato so dobrodošli centri, v katerih starejši združujejo prijetno s koristnim. V Dnevnem centru aktivnosti za starejše v Ljubljani se lahko tako uporabniki učijo angleščino, telovadijo, dobijo brezplačne pravne nasvete, prisluhnejo zanimivim predavanjem, pletejo in klekljajo, predvsem pa se družijo z vrstniki in prostovoljci. Terenska ekipa Prvega bo ob 11.30 obiskala DCA na Gosposvetski, kjer so letos praznovali deset let delovanja.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Skrb za govorno kulturo ostaja najpomembnejša naloga Društva poklicnih radijskih in televizijskih napovedovalcev Slovenije. Čeprav je bil jezik najprej govorjen, je znanje o zborni izreki slovenskega jezika zelo šibko. Kakšen je položaj napovedovalcev danes in kakšno vlogo imajo napovedovalci pri ohranjanju kulture govora? Vse to bo Prvi preveril na dan slovesnosti, ko bosta podeljena priznanje Ane Mlakar in kristalni mikrofon 2019.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo razpoloženje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Ekipa Prvega vsako sredo ob 11.30 po radijskih valovih pripelje v vaše domove dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. Ob pomoči sogovornikov vam pričaramo ozračje, ki vlada v različnih ustanovah med delovnim dnem, ter vam predstavimo vsakdanjik prebivalcev z nekega območja in prostovoljske projekte, ki ne smejo biti spregledani.
Od orodja, orožja in posod v manjših obrtniških delavnicah do železniških tirov, vozil, konstrukcij stavb in mostov ter celo največjega ledolomilca na svetu. Vse to sodi v bogato dediščino jeklarstva na Slovenskem, ki se je začelo pred sto petdesetimi leti z ustanovitvijo Kranjske industrijske družbe, predhodnice Železarne Jesenice in današnje Skupine SIJ. Pretekle in sedanje tokove »jeklene krvi« odkrivamo v Gornjesavskem muzeju Jesenice.
Tudi pri nas so potrošniki vse bolj ozaveščeni in povprašujejo po živilih, pridobljenih na tradicionalen način. Ena teh metod je proizvodnja senenega mleka in mesa, v katerem tudi kmetje vidijo novo podjetniško priložnost. Drugačna tehnologija sicer prinaša več stroškov in manjšo donosnost, vendar kaže, da so ljudje za kakovost pripravljeni plačati več. Kakšne so izkušnje s proizvodnjo in prodajo senenega mleka, bo terenska ekipa Prvega preverila na kmetiji Apat v Šoštanju.
Luče bodo te dni po Jezerskem postale drugi slovenski kraj, vključen v mednarodno mrežo Gorniške vasi, katere članice so tudi vasi iz Italije, Avstrije, Bavarske in Južne Tirolske. Mreža združuje kraje, ki svoj turizem razvijajo na temeljih gorniške tradicije, predvsem pa na osnovnih gorniških dejavnostih, brez velike turistične infrastrukture in s trajnostnim pristopom. Kaj to pomeni za turizem in različne dejavnosti v Lučah, kaj prinaša domačinom in kaj obiskovalcem ter gornikom? Terenska ekipa Prvega se iz Luč oglasi v četrtek ob 11.30.
Ekipa Prvega vsak četrtek ob 11.30 prek radijskih valov v vaše domove pripelje dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. S pomočjo sogovornikov vam pričaramo vzdušje, ki v različnih institucijah vlada med delovnim dnevom, vam predstavimo vsakdan prebivalcev določenega območja in prostovoljske projekte, ki ne bi smeli biti spregledani.
Ekipa Prvega vsak četrtek ob 11.30 po radijskih valovih v vaš dom pripelje dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. S pomočjo sogovornikov vam pričaramo vzdušje, ki v različnih ustanovah vlada med delovnim dnevom, vam predstavimo vsakdan prebivalcev določenega območja in prostovoljske projekte, ki ne bi smeli biti spregledani.
V starem metliškem mestnem jedru, v neposredni bližini gradu, stoji Slovenski gasilski muzej dr. Branka Božiča, ki s svojo bogato zbirko prikazuje zgodovinsko dediščino in obširno dejavnost gasilstva od začetkov do današnjih dni. Da muzej stoji v Metliki, ni naključje. Prav tam je bilo namreč pred natanko 150 leti ustanovljeno prvo gasilsko društvo na Slovenskem. Kakšno je bilo gasilsko delo pred poldrugim stoletjem, kako se je gasilstvo razvijalo, kakšno je stanje na področju gasilstva danes in s kakšnimi izzivi se gasilska društva srečujejo, o tem bomo spregovorili v četrtkovi oddaji Prvi na obisku. Pridružite se nam ob 11h in 30 minut.
Slovenija je država v kateri so udari strele najpogostejši v Evropi. Če so zaščitni ukrepi v naših domovih dobro izvedeni, je verjetnost, da udari strela v hišo, bistveno manjšana. Z omenjeno problematiko se ukvarja tudi Elektroinštitut Milan Vidmar, ki je trenutno vodilna slovenska inženirska in znanstveno-raziskovalna organizacija na področju elektroenergetike in splošne energetike. Inštitut obravnava tudi proizvodnjo, prenos in distribucijo električne energije ter meri kakovost zraka v okolju.
Ekipa Prvega vsak četrtek ob 11.30 prek radijskih valov v vaše domove pripelje dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. S pomočjo sogovornikov vam pričaramo vzdušje, ki v različnih institucijah vlada med delovnim dnevom, vam predstavimo vsakdan prebivalcev določenega območja in prostovoljske projekte, ki ne bi smeli biti spregledani.
V Maribor se že drugo leto zapored odpravljajo ljubitelji ugank, skrivnosti in iskanja pravih poti. Na enem izmed tamkajšnjih polj je nastal največji tematski park v Sloveniji, ki upošteva tudi sodobne ekološke smernice. Društvo za preživljanje prostega časa v naravi Labirint je postavilo koruzni blodnjak, v katerem obiskovalce poleg iskanja prave poti čaka tudi več miselnih iger, ugank in nalog. Pot iz labirinta bomo na Prvem iskali ob 11.30. Si upate z nami?
V teh dneh v Krakovu in Auschwitzu na Poljskem obeležujejo 75. obletnico spomina na genocid Romov. V sklopu obeležitve te obletnice in mednarodnega projekta Poglej in ne pozabi! bo različna prizorišča na Poljskem obiskalo več kot 400 mladih. Organizatorji upajo, da bodo s pobudo med mladimi širili ideje solidarnosti in empatije ter – v kontekstu vpenjajočega se rasizma, sovražnega govora in ekstremizma po Evropi – mlade Evropejce in civilno družbo na sploh ozavestili in spodbudili k aktivnemu promoviranju spoštovanja, dialoga in človekovih pravic.
Več kot sto tujcev, starih med 18 in 75 let, iz 32 držav te dni v Ljubljani končuje Poletno šolo slovenskega jezika. Vsak delovni dan zadnja dva ali štiri tedne so se s pomočjo učiteljev Centra za slovenščino kot drugega in tujega jezika soočali s slovenskimi skloni, dvojino in naglasi. Pomemben del učenja pa so tudi vodeni sprehodi po galerijah, muzejih in podobno. V živo iz predavalnice ljubljanske Filozofske fakultete.
Ekipa Prvega vsak četrtek ob 11.30 prek radijskih valov v vaše domove pripelje dogajanje iz različnih kotičkov Slovenije. S pomočjo sogovornikov vam pričaramo vzdušje, ki v različnih institucijah vlada med delovnim dnevom, vam predstavimo vsakdan prebivalcev določenega območja in prostovoljske projekte, ki ne bi smeli biti spregledani.
Neveljaven email naslov