Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na obisku v Nacionalnem forenzičnem laboratoriju
Na prizorišče zločina pride oseba s kovčkom, iz njega potegne bele rokavice, vzame delovne pripomočke, med katerimi so čopiči, prah za pobiranje odtisov, povečevalna stekla in luči, s katerimi je mogoče v temi videti telesne tekočine, in prične zbirati dokaze. Takšna je stereotipna podoba forenzika, ki jo lahko zasledimo v mnogih filmih in televizijskih serijah. Te so forenzični vedi zagotovo povečale prepoznavnost in priljubljenost, ne pa tudi ugleda, saj velikokrat prikazujejo izkrivljeno podobo. To opaža tudi dr. Dorijan Keržan, direktor Nacionalnega forenzičnega laboratorija (NFL):
“Klišeje danes zelo splošno celotna forenzična skupnost imenuje CSI efekt. Odkar so se pojavile nadaljevanke, se je popularnost forenzike enormno povečala povsod. To je bilo nekaj časa zelo zabavno, zanimivo, fino, nam je bilo prijetno. V nekem trenutku pa se je izkazalo, da je to problem, ker ljudje tisto, kar vidijo na televiziji vzamejo kot suho zlato.”
NFL letno preišče med 6 in 8 tisoč zadev. Dr. Matej Trapečar je vodja oddelka za daktiloskopijo, kjer proučujejo prstne odtise. Uporabo prstnih odtisov za identifikacijske postopke poznamo že vsaj 1000 let. Naš sogovornik pravi, da gre za enega najbolj zanesljivih elementov identifikacije:
»Prstni odtisi se tekom življenja ne spremenijo – nastanejo v 3-4 mesecu pri plodu in potem do razpada trupla ostanejo isti. Ni bilo do zdaj v človeški populaciji najdeno, da bi imeli dve osebi iste prstne odtise.«
Na podlagi sledi prstnih odtisov NFL v povprečju odkrije 200 do 300 storilcev na leto.
Z balistiko se ukvarjajo na oddelku za fizikalne preiskave. Tam raziskujejo izvor orožja, njegovo delovanje, ugotavljajo kaliber izstrelkov, znamko in vrsto orožja, ki je bilo uporabljeno pri določenem zločinu, ter poskušajo ugotoviti okoliščine kaznivih dejanj. V ta namen delajo preizkuse na svojem strelišču, imajo pa tudi shrambo v Sloveniji razpoložljivega orožja, razlaga Tomaž Korbar:
Gre za zbirko, ki ima trenutno nekaj nad 500 kosov orožja. Večinoma gre za orožje, ki smo ga dobili med zasegi, saj bi radi imeli vse orožje, ki se pojavlja na črnem trgu.
Na NFL poleg omenjenih oddelkov, delujejo še oddelki za kemijske ter biološke preiskave ter oddelek za preiskavo dokumentov.
400 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Na obisku v Nacionalnem forenzičnem laboratoriju
Na prizorišče zločina pride oseba s kovčkom, iz njega potegne bele rokavice, vzame delovne pripomočke, med katerimi so čopiči, prah za pobiranje odtisov, povečevalna stekla in luči, s katerimi je mogoče v temi videti telesne tekočine, in prične zbirati dokaze. Takšna je stereotipna podoba forenzika, ki jo lahko zasledimo v mnogih filmih in televizijskih serijah. Te so forenzični vedi zagotovo povečale prepoznavnost in priljubljenost, ne pa tudi ugleda, saj velikokrat prikazujejo izkrivljeno podobo. To opaža tudi dr. Dorijan Keržan, direktor Nacionalnega forenzičnega laboratorija (NFL):
“Klišeje danes zelo splošno celotna forenzična skupnost imenuje CSI efekt. Odkar so se pojavile nadaljevanke, se je popularnost forenzike enormno povečala povsod. To je bilo nekaj časa zelo zabavno, zanimivo, fino, nam je bilo prijetno. V nekem trenutku pa se je izkazalo, da je to problem, ker ljudje tisto, kar vidijo na televiziji vzamejo kot suho zlato.”
NFL letno preišče med 6 in 8 tisoč zadev. Dr. Matej Trapečar je vodja oddelka za daktiloskopijo, kjer proučujejo prstne odtise. Uporabo prstnih odtisov za identifikacijske postopke poznamo že vsaj 1000 let. Naš sogovornik pravi, da gre za enega najbolj zanesljivih elementov identifikacije:
»Prstni odtisi se tekom življenja ne spremenijo – nastanejo v 3-4 mesecu pri plodu in potem do razpada trupla ostanejo isti. Ni bilo do zdaj v človeški populaciji najdeno, da bi imeli dve osebi iste prstne odtise.«
Na podlagi sledi prstnih odtisov NFL v povprečju odkrije 200 do 300 storilcev na leto.
Z balistiko se ukvarjajo na oddelku za fizikalne preiskave. Tam raziskujejo izvor orožja, njegovo delovanje, ugotavljajo kaliber izstrelkov, znamko in vrsto orožja, ki je bilo uporabljeno pri določenem zločinu, ter poskušajo ugotoviti okoliščine kaznivih dejanj. V ta namen delajo preizkuse na svojem strelišču, imajo pa tudi shrambo v Sloveniji razpoložljivega orožja, razlaga Tomaž Korbar:
Gre za zbirko, ki ima trenutno nekaj nad 500 kosov orožja. Večinoma gre za orožje, ki smo ga dobili med zasegi, saj bi radi imeli vse orožje, ki se pojavlja na črnem trgu.
Na NFL poleg omenjenih oddelkov, delujejo še oddelki za kemijske ter biološke preiskave ter oddelek za preiskavo dokumentov.
Okoli 40 študentov se je letos ustavilo na že 19. Študentski delovni brigadi, ki tokrat poteka v občini Kranjska Gora. Ideja se je rodila pred devetnajstimi leti, ko so mariborski študenti želeli pomagati ljudem v Bovcu po hudem potresu. Domačini so bili za pomoč zelo hvaležni, študenti pa zdaj vsako leto z brigado, ki je antiteza potrošniške družbe in egoizma, deset dni preživijo na kraju, ki potrebuje njihovo pomoč. Kako poteka delovni dan, kaj se dogaja na posameznih deloviščih, kako je z vročino, zabavo in jutranjim vstajanjem izveste ta četrtek med pol dvanajstno in dvanajsto. Pojdite s Prvim na obisk v Kranjsko goro na študentsko delovno brigado!
Kar sedem od desetih družin v Sloveniji ima hišnega ljubljenčka, med 7000 in 8000 živali pa je vsako leto zapuščenih, izgubljenih, odvzetih ali oddanih. Na vrhuncu sezone mladičev ter velikega števila zapuščenih živali in bolezni bo ekipa Prvega programa obiskala največjega od šestnajstih zavetišč pri nas. V Ljubljanskem zavetišču na Gmajnicah oskrbijo skoraj četrtino vseh zapuščenih živali. Kako pogosto sprejmejo odvržene mačje mladiče z ulice, koliko dela zahteva zavržen, agresiven in plašen pes, koliko časa po navadi traja, da živalim najdejo nove lastnike, ter kako uspešen je program prostovoljnega sprehajanja psov? O vsem tem v četrtek med 11.30 in 12.00.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Slovenija se ponaša z najbogatejšim evropskim najdiščem železnodobnih bronastih situl, saj so jih na območju Novega mesta do zdaj našli kar 16. Tudi sicer je to območje bogato s predmeti iz pozne bronaste ter starejše in mlajše železne dobe. Na arheološkem najdišču Kapiteljska njiva nad mestnim jedrom, kjer ostanke starodavnih civilizacij odkrivajo že več kot 30 let, se bo v četrtek po pol dvanajsti na obisku ustavila tudi ekipa Prvega. Preverila bo, kaj so izkopali letos, kako bogato je to najdišče, kjer leži več kot 2 tisoč grobov in rodovnih gomil, kako naporno je izkopavanje, kaj naredijo s predmeti, ki jih najdejo, in kje si jih lahko ogledate. Vabljeni v našo družbo!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Na tokratni obisk se odpravljamo v kraj Svečina, ki ga verjetno poznate zaradi fotografije ceste, ki vijuga med tamkajšnjimi goricami in tvori podobo srca. Ozrli se bomo v polpreteklo zgodovino, ko je na tem območju vladal strožji obmejni režim in tudi v čase tu rojenega matematika, astronoma in zdravnika Andreja Perlaha. Preverili bomo, kakšno je življenje v vinorodnih vaseh na robu Slovenije, ki jih v zadnjih letih pospešeno kupujejo naši severni sosedje, ter obiskali nekdanji kamnolom Pruh, ki je v zadnjih letih zaživel kot prostor kulturnega sodelovanja med slovenskimi in avstrijskimi obmejnimi kraji.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
V Sloveniji skoraj ni večjega praznika, med katerim na mizi ne bi stala tudi potica. Slednjo štejemo za "tipično in tradicionalno slovensko jed", čeprav ima vsaka gospodinja svoj recept in vsaka potica svoj nadev. Na veliki četrtek bo prestolnica te "kraljice slaščic" vsaj za nekaj ur postal Otočec, kjer pripravljajo prvi Festival velikonočne slovenske potice. Izbrali bodo najboljše in jih prodali na dražbi, po simbolični ceni bodo naprodaj tudi ostale, izkupiček pa bo namenjen za pomoč ljudem v stiski. Ekipa Prvega bo po pol dvanajsti poskrbela, da bo vsaj prek radijskih valov po potici zadišalo tudi pri vas doma!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Neveljaven email naslov