Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Je prihodnost kovaštva lahko svetla?
Nekoč je bila kovaška delavnica v vsakem slovenskem kraju, tako kot zdaj v času jeklenih konjičkov avtomehanični servis. Kladivo in nakovalo, kovaški meh in razbeljeno oglje ter številna druga kovaška orodja je potreboval mojster, pa naj si je šlo za orodnega, podkovskega ali umetnostnega kovača. V kovaški delavnici Kovačije Krmelj v Logu nad Škofjo Loko ohranjajo in nadaljujejo več kot stoletno tradicijo kovanja izdelkov.
Kovaški izdelek se začne rojevati v odprtem ognjišču. Sledi grobo kovanje z vzmetnim kladivom, ki mu v kovaškem žargonu rečejo “norc”. Naslednja stopnja je ročno delo na nakovalu, kjer poskušajo izdelek oblikovati tako, da se čim bolj približa končni obliki. Bolj ko so v tem delu uspešni, manj je brušenja, pripoveduje kovaški mojster Jože Krmelj.
Ohranili smo star način dela, to je danes prednost, za nas je to kovaška dediščina. Ohranili smo odprto kovaško ognjišče, ki deluje na princip podpiha.
Že prapraded Mateje Krmelj (mojstrove žene) se je začel ukvarjati s kovaštvom. Njen dedek pa je v grapi v Poljanski dolini kupil star mlin in zgradil kovačijo z lastno elektrarno.
Tehnologija se je sigurno spremenila, ampak še vedno je veliko ročnega dela. Občutek za kovanje imam tudi jaz. Če vidim sekiro in če ni prave oblike, je hudo.
Delovnik v kovačiji traja tako rekoč ves dan. Dela je veliko, a ker je hrupno in težaško, pa med mladimi ni zanimanja zanj. A Krmelj sam rad poseže po novih izzivih in se uči novih tehnik. V sosednjo Avstrijo se je odpravil nabirat znanje in se poučit v tehniki izdelovanja damaščanskega jekla.
Ko sem videl te izdelke, me je kot kovača pritegnila tehnika kovanja. Dva starejša kovača iz Evrope oz. sosednje Avstrije sta me vpeljala v to tehniko.
Ker gre za majhno družinsko podjetje, so pri sprejemanju naročil precej prilagodljivi: “Železnice uporabljajo čisto specifično orodje, ne uporabljajo ga veliko. Mi jim ga lahko kljub temu naredimo, ker smo majhni in nam je vseeno, ali naročijo samo en komad ali pa dva ali tri.” Pri njih naročajo tudi gasilci, tako orodje za uporabo kot darila ob upokojitvi.
403 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Je prihodnost kovaštva lahko svetla?
Nekoč je bila kovaška delavnica v vsakem slovenskem kraju, tako kot zdaj v času jeklenih konjičkov avtomehanični servis. Kladivo in nakovalo, kovaški meh in razbeljeno oglje ter številna druga kovaška orodja je potreboval mojster, pa naj si je šlo za orodnega, podkovskega ali umetnostnega kovača. V kovaški delavnici Kovačije Krmelj v Logu nad Škofjo Loko ohranjajo in nadaljujejo več kot stoletno tradicijo kovanja izdelkov.
Kovaški izdelek se začne rojevati v odprtem ognjišču. Sledi grobo kovanje z vzmetnim kladivom, ki mu v kovaškem žargonu rečejo “norc”. Naslednja stopnja je ročno delo na nakovalu, kjer poskušajo izdelek oblikovati tako, da se čim bolj približa končni obliki. Bolj ko so v tem delu uspešni, manj je brušenja, pripoveduje kovaški mojster Jože Krmelj.
Ohranili smo star način dela, to je danes prednost, za nas je to kovaška dediščina. Ohranili smo odprto kovaško ognjišče, ki deluje na princip podpiha.
Že prapraded Mateje Krmelj (mojstrove žene) se je začel ukvarjati s kovaštvom. Njen dedek pa je v grapi v Poljanski dolini kupil star mlin in zgradil kovačijo z lastno elektrarno.
Tehnologija se je sigurno spremenila, ampak še vedno je veliko ročnega dela. Občutek za kovanje imam tudi jaz. Če vidim sekiro in če ni prave oblike, je hudo.
Delovnik v kovačiji traja tako rekoč ves dan. Dela je veliko, a ker je hrupno in težaško, pa med mladimi ni zanimanja zanj. A Krmelj sam rad poseže po novih izzivih in se uči novih tehnik. V sosednjo Avstrijo se je odpravil nabirat znanje in se poučit v tehniki izdelovanja damaščanskega jekla.
Ko sem videl te izdelke, me je kot kovača pritegnila tehnika kovanja. Dva starejša kovača iz Evrope oz. sosednje Avstrije sta me vpeljala v to tehniko.
Ker gre za majhno družinsko podjetje, so pri sprejemanju naročil precej prilagodljivi: “Železnice uporabljajo čisto specifično orodje, ne uporabljajo ga veliko. Mi jim ga lahko kljub temu naredimo, ker smo majhni in nam je vseeno, ali naročijo samo en komad ali pa dva ali tri.” Pri njih naročajo tudi gasilci, tako orodje za uporabo kot darila ob upokojitvi.
V nekdaj opuščenem objektu Jeseniških mesnin imajo v teh dneh veliko dela. Tam že šest let deluje prva predelovalnica nagrobnih sveč pri nas. Slovenci smo poleg Poljakov in Avstrijcev v vrhu po njihovi porabi - v enem letu jih na grobove položimo skoraj 6000 ton. Kaj lahko postane ta odpadek, ki smo ga vrsto let odlagali zgolj na deponijah? Iz česa je sestavljena nagrobna sveča, kakšen je postopek predelave in zakaj je največ dela ravno z elektronskimi svečami, ki naj bi bile bolj ekološke? Prvi bomo tokrat na obisku na Jesenicah v družinskem podjetju Plastkom v četrtek med 11.30 in 12.00.
Centralna čistilna naprava Domžale- Kamnik že 36 let čisti komunalne in padavinske ter industrijske odpadne vode. Ta teden je z nadgradnjo in tehnološko posodobitvijo postala četrti največji sistem za čiščenje odpadnih voda pri nas. Kakšni so in kako potekajo postopki čiščenja sedmih milijonov kubičnih metrov odpadne vode na leto? Ali ste vedeli, da je eden od stranski produktov čiščenja tudi bioplin, ki ga nato spreminjajo v električno energijo? Prvi gre po sledi odpadnih voda, zanimalo nas bo kaj naposled priteče iz čistilne naprave, kakšen je njen vpliv na Kamniško Bistirco ter tudi kaj nadgradnja čistilne naprave pomeni za cene komunalnih storitev. Med pol dvanajsto in dvanajsto na Prvem.
Četrtek bo deževen dan, v gorah pa bo povsem zimsko s sneženjem. Ekipa Prvega programa bo zato obiskala eno od ljubljanskih AMZS delavnic, kjer je tako kot pri vseh vulkanizerjih po državi zatišje pred nevihto. Od 15. novembra bodo morala imeti motorna in priklopna vozila v cestnem prometu predpisano zimsko opremo. Kakšne so lastnosti zimskih pnevmatik, ali so celoletne pnevmatike sprejemljiva alternativa zimskim, kakšni so postopki pri menjavi in kako moramo shranjevati pnevmatike? Kakšne nevarnosti na voznike pretijo že v teh jesenskih dneh, ko so temperature nižje, megle in padavin je več? Ne zamudite na Prvem v četrtek med 11.30 in 12.00.
Po podatkih združene mreže vseh organizacij Brezdomni do ključa je v Sloveniji brezdomcev več kot 4500, še posebno veliko težavo predstavljajo brezdomne družine. Po raziskavi društva so moški brezdomci na ulici povprečno 12 let, ženske pa 4. V Kranju je eno izmed 12-ih zavetišč, ki v Sloveniji nudijo začasno bivališče brezdomcem. Kako poteka življenje v zavetišču, kjer lahko sprejmejo 24 uporabnikov? Kaj jih je pahnilo v brezdomstvo, kako premagujejo stiske, kako se vključujejo v različna socialna okolja, bomo spoznali v oddaji Prvi na obisku.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Prvi mesec poletnih počitnic je že za šolarji. Nekateri so ga izkoristili za lenarjenje in počitek od šolskih obveznosti, drugi za obisk taborov, delavnic in drugih aktivnosti. Ekipa Prvega bo tokrat obiskala otroke in mlade, ki v teh dneh preživljajo počitnice na letovanju v počitniškem domu Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste Polje v Zambratiji. Koliko novih prijateljstev in simpatij se je že rodilo, s katerimi športi se v prostornem parku z visokimi borovci ob domu najraje ukvarjajo, kaj vse počnejo v vodi in kakšni so večeri v počitniški koloniji, bosta preverili Tadeja Bizilj in Špela Šebenik.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Neveljaven email naslov