Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Je prihodnost kovaštva lahko svetla?
Nekoč je bila kovaška delavnica v vsakem slovenskem kraju, tako kot zdaj v času jeklenih konjičkov avtomehanični servis. Kladivo in nakovalo, kovaški meh in razbeljeno oglje ter številna druga kovaška orodja je potreboval mojster, pa naj si je šlo za orodnega, podkovskega ali umetnostnega kovača. V kovaški delavnici Kovačije Krmelj v Logu nad Škofjo Loko ohranjajo in nadaljujejo več kot stoletno tradicijo kovanja izdelkov.
Kovaški izdelek se začne rojevati v odprtem ognjišču. Sledi grobo kovanje z vzmetnim kladivom, ki mu v kovaškem žargonu rečejo “norc”. Naslednja stopnja je ročno delo na nakovalu, kjer poskušajo izdelek oblikovati tako, da se čim bolj približa končni obliki. Bolj ko so v tem delu uspešni, manj je brušenja, pripoveduje kovaški mojster Jože Krmelj.
Ohranili smo star način dela, to je danes prednost, za nas je to kovaška dediščina. Ohranili smo odprto kovaško ognjišče, ki deluje na princip podpiha.
Že prapraded Mateje Krmelj (mojstrove žene) se je začel ukvarjati s kovaštvom. Njen dedek pa je v grapi v Poljanski dolini kupil star mlin in zgradil kovačijo z lastno elektrarno.
Tehnologija se je sigurno spremenila, ampak še vedno je veliko ročnega dela. Občutek za kovanje imam tudi jaz. Če vidim sekiro in če ni prave oblike, je hudo.
Delovnik v kovačiji traja tako rekoč ves dan. Dela je veliko, a ker je hrupno in težaško, pa med mladimi ni zanimanja zanj. A Krmelj sam rad poseže po novih izzivih in se uči novih tehnik. V sosednjo Avstrijo se je odpravil nabirat znanje in se poučit v tehniki izdelovanja damaščanskega jekla.
Ko sem videl te izdelke, me je kot kovača pritegnila tehnika kovanja. Dva starejša kovača iz Evrope oz. sosednje Avstrije sta me vpeljala v to tehniko.
Ker gre za majhno družinsko podjetje, so pri sprejemanju naročil precej prilagodljivi: “Železnice uporabljajo čisto specifično orodje, ne uporabljajo ga veliko. Mi jim ga lahko kljub temu naredimo, ker smo majhni in nam je vseeno, ali naročijo samo en komad ali pa dva ali tri.” Pri njih naročajo tudi gasilci, tako orodje za uporabo kot darila ob upokojitvi.
403 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Je prihodnost kovaštva lahko svetla?
Nekoč je bila kovaška delavnica v vsakem slovenskem kraju, tako kot zdaj v času jeklenih konjičkov avtomehanični servis. Kladivo in nakovalo, kovaški meh in razbeljeno oglje ter številna druga kovaška orodja je potreboval mojster, pa naj si je šlo za orodnega, podkovskega ali umetnostnega kovača. V kovaški delavnici Kovačije Krmelj v Logu nad Škofjo Loko ohranjajo in nadaljujejo več kot stoletno tradicijo kovanja izdelkov.
Kovaški izdelek se začne rojevati v odprtem ognjišču. Sledi grobo kovanje z vzmetnim kladivom, ki mu v kovaškem žargonu rečejo “norc”. Naslednja stopnja je ročno delo na nakovalu, kjer poskušajo izdelek oblikovati tako, da se čim bolj približa končni obliki. Bolj ko so v tem delu uspešni, manj je brušenja, pripoveduje kovaški mojster Jože Krmelj.
Ohranili smo star način dela, to je danes prednost, za nas je to kovaška dediščina. Ohranili smo odprto kovaško ognjišče, ki deluje na princip podpiha.
Že prapraded Mateje Krmelj (mojstrove žene) se je začel ukvarjati s kovaštvom. Njen dedek pa je v grapi v Poljanski dolini kupil star mlin in zgradil kovačijo z lastno elektrarno.
Tehnologija se je sigurno spremenila, ampak še vedno je veliko ročnega dela. Občutek za kovanje imam tudi jaz. Če vidim sekiro in če ni prave oblike, je hudo.
Delovnik v kovačiji traja tako rekoč ves dan. Dela je veliko, a ker je hrupno in težaško, pa med mladimi ni zanimanja zanj. A Krmelj sam rad poseže po novih izzivih in se uči novih tehnik. V sosednjo Avstrijo se je odpravil nabirat znanje in se poučit v tehniki izdelovanja damaščanskega jekla.
Ko sem videl te izdelke, me je kot kovača pritegnila tehnika kovanja. Dva starejša kovača iz Evrope oz. sosednje Avstrije sta me vpeljala v to tehniko.
Ker gre za majhno družinsko podjetje, so pri sprejemanju naročil precej prilagodljivi: “Železnice uporabljajo čisto specifično orodje, ne uporabljajo ga veliko. Mi jim ga lahko kljub temu naredimo, ker smo majhni in nam je vseeno, ali naročijo samo en komad ali pa dva ali tri.” Pri njih naročajo tudi gasilci, tako orodje za uporabo kot darila ob upokojitvi.
Tretji vikend v juniju se bo v Podbrdu v Baški grapi vnovič odvijal tekaški festival. Ta udeležencem ponuja bolj in manj zahtevne proge, ki potekajo po vrhovih nad Podbrdom in po mejah petih občin. Najbolj zahtevna je proga Ultra pušeljc trail, ki je dolga 105 kilometrov z višinsko razliko 6800 metrov vzponov in spustov. Novost letošnjega festivala je prvi gasilski gorski tek, s katerim organizatorji želijo izkazati čast in podporo gasilcem ter jih spodbuditi h kondicijski pripravi na gasilsko olimpijado.
Zadnja leta je v Sloveniji znova vse več bobrov, ki so zaradi svoje pomembne vloge v ekosistemu zaščitena živalska vrsta. Z lovom smo jih iztrebili v 17. in 18. stoletju, leta 1998 pa so jih spet opazili v porečju Krke, kamor so prišli s Hrvaške. Od takrat so svoj habitat razširili na reke Krko, Dravo, Kolpo, Sotlo, Muro in druge, prisotni so tudi v Kozjanskem parku. Gre za živali, ki so bolj aktivne ponoči, zato jih podnevi zelo redko vidimo, bomo pa v četrtek po pol 12. obiskali enega od njihovih domov - bobrišče v Podsredi.
Od leta 1957 smo ljudje v vesolje poslali več kot 6 tisoč satelitov, trenutno jih je aktivnih okoli 1700. Nad nami krožijo z več nameni - so meteorološki, raziskovalni, telekomunikacijski, navigacijski, vojaški, radioamaterski. Podatki, ki jih je mogoče dobiti iz njih, pridejo prav na primer pri reševanju ljudi ob naravnih nesrečah, odkrivanju arheoloških najdišč, iztrebljanju invazivnih rastlin in kmetom, ko se odločajo o namakanju in gnojenju določenega območja. Tudi v Sloveniji imamo dve t. i. zemeljski postaji, ki skrbita za obdelavo in distribucijo tovrstnih satelitskih podatkov. Najdete ju v Pomjanu pri Kopru ter na počivališču Barje, kjer se bo v četrtek po pol 12. oglasila tudi naša ekipa.
10. maja obeležujemo Svetovni dan gibanja. Dan, ki ga obeležujemo od leta 2002, je priložnost, da se posebej opozori na pomen aktivnega življenjskega sloga za zdravje. Športno diagnostični center je oddelek Inštituta za šport, ki v sodelovanju z nacionalnimi športnimi zvezami in Olimpijskim komitejem Slovenije načrtuje ter koordinira izvajanje nacionalnega programa meritev in svetovanj vrhunskim in nadarjenim športnikom ter rekreativcem. “To je edini tovrsten inštitut, ki deluje v Sloveniji”, razloži dr. Janez Vodičar, vodja inštituta. “V primerjavi z drugimi inštituti po svetu smo dobro opremljeni in imamo odlične strokovnjake. Naši sodelavci, profesorji in drugi zunanji sodelavci namreč uspešno tekmujejo s tujimi na področju meritev in raziskav. A se tudi tu pojavlja težava financiranja, ki bi lahko prinesli še nekaj več.”
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Na robu Ljubljanskega barja se je odprla nova raziskovalna postaja Znanstvenoraziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Tam bodo moči združili raziskovalci iz biološkega, arheološkega, geografskega in paleontološkega inštituta ZRC SAZU. Kakšne raziskave jim bodo omogočili novi prostori in sodobna oprema, bo v oddaji Prvi na obisku preverila naša terenska ekipa, v četrtek ob pol dvanajstih.
Slovenci smo po zaslugi sorazmerno zgodnje ustanovitve Slovenskega filmskega arhiva eden redkih narodov, ki jim je uspelo zbrati in ohraniti večino narodove filmske dediščine. V petdesetih letih delovanja se je v arhivu nabralo okoli 12.000 naslovov, tam najdete tako prve slovenske filmske zapise dr. Grossmanna, slovenske filmske klasike kot tudi najnovejše dosežke slovenske kinematografije. Kaj bi v arhivu še moralo biti, kako strokovnjaki filmsko gradivo hranijo in ohranjajo ter kako lahko do njega pride zainteresirana javnost, bomo odkrivali na obisku med koluti v Slovenskem filmskem arhivu.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Izraz carina je v slovenski jezik prišel iz srbskega oziroma hrvaško govorečega območja. Beseda cárina, ki izhaja iz besede car, je nekoč označevala dajatev, ki je bila namenjena carju. Od časov carjev je minilo že kar nekaj časa. Pobrane carine gredo danes v državni proračunu. In kljub temu, da bi marsikdo mislil, da so slovenski cariniki z vstopom Hrvaške v Evropsko unijo izgubili svojo vlogo, temu ni tako. Med drugim lahko njihove mobilne enote srečate v notranjosti države pri preverjanju pogonskega goriva, najdete pa jih seveda tudi na letališču Jožeta Pučnika, kamor se je danes odpravila naša terenska ekipa.
Čeprav Litije marsikdo ne povezuje z rudarstvom, sodi litijski rudnik Sitarjevec med večja rudna nahajališča v Sloveniji, rudo so na tem območju izkoriščali že pred več kot 4000 leti. Pridobivali so predvsem svinčevo in živosrebrno rudo, pred dobrim stoletjem pa so na levem bregu Save zgradili še topilnico, v kateri so topili tudi rudo iz drugih slovenskih, evropskih in celo afriških rudišč. Rudnik so leta 1966 zaprli, lani spet odprli, a le za turistične oglede. Lahko je namreč tako naravoslovna kot zgodovinska učilnica v naravi, saj skriva edinstvene limonitne kapniške strukture in več kot 60 vrst različnih mineralov, obenem pa predstavlja bogato rudarsko dediščino ter odpira številne možnosti za razvoj doživljajskega turizma in vzporednih turističnih dejavnosti. Rove rudnika Sitarjevec obiščemo ob 11.30!
Ob svetovnem dnevu pravic potrošnikov svoja vrata odpira Evropski potrošniški center Slovenije. Z dogodkom, ki je namenjen ozaveščanju potrošnikov, se bodo predstavili na Pogačarjevem trgu v Ljubljani - premična pisarna se nahaja v dvonadstropnem avtobusu, v rdečem angleškem starodobniku, v katerem lahko mimoidoči do 18h preizkusijo svoje znanje o poznavanju potrošniških pravic in dobijo strokovni nasvet. Pa vi? Poznate pravice letalskih potnikov, najpogostejše prevare na Facebooku in ali veste, kaj storiti, če vam ukradejo telefon? Preverite ob 11:30!
Slovenske arhitektke in oblikovalke bodo ob mednarodnem dnevu žena znova odprle vrata svojih birojev. V Ljubljani, Mariboru in Novem mestu se pridružujejo evropskemu projektu MoMoWo, s katerim želijo svoje delo predstaviti javnosti, študentom, obrtnikom in gradbenim podjetjem. Ekipa Prvega na obisku vam bo z njihovo pomočjo predstavila delo žensk v tem poklicu danes in nekoč, poskušali bomo ugotoviti tudi, zakaj, ko govorimo o pomembnih slovenskih ali tujih arhitekturnih stvaritvah, skoraj vedno omenjamo moške avtorje. Bodite z nami ob 11:30!
Počitnice so namenjene predvsem počitku, a številni otroci se radi tudi med njimi naučijo kaj novega. V svet znanosti, digitalnih tehnologij in virtualne resničnosti se lahko od januarja dalje podajo v velenjskem Vzorčnem mestu. Gre za prvo takšno mesto v Evropi, kjer bodo mladim in starim poskušali približati znanost in spodbuditi njihovo domišljijo, na podlagi česar bo morda nastala tudi kakšna nova podjetniška ideja. Na kakšen način bodo to počeli, bo v četrtek raziskala ekipa Prvega na obisku. Bodite z nami po pol 12. uri!
Sankanje je zimska radost, ki je dostopna praktično vsakomur. Zanj ni potrebna draga oprema, saj se lahko spustimo že z bližnjega zasneženega hriba. V Sloveniji imamo tudi nekaj organiziranih sankaških prog, ki ponujajo malo drugačno doživetje sankanja. Vzdušje na več kot 2-kilometrski progi v Gozd Martuljku, ki jo je mogoče preizkusiti tako podnevi kot ponoči, bomo preverili v naši četrtkovi oddaji Prvi na obisku. Ker ima Slovenija dolgo tradicijo športnega sankanja - prva tekma je bila pri Tržiču organizirana že pred 1. svetovno vojno - bomo pred naš mikrofon povabili tudi slovenskega predstavnika v sankanju na tokratnih olimpijskih igrah Tilna Siršeta. Ne zamudite v četrtek po pol 12. uri!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Mnogo otrok šolo velikokrat vidi kot "nebodigatreba". A ko resno zbolijo in morajo več dni ali celo tednov preživeti v bolnišnici, je pogosto prav bolnišnična šola tista, ki dan naredi bolj zanimiv in bolj podoben običajnemu dnevu zdravih otrok. Po Sloveniji deluje več bolnišničnih šol, ekipa Prvega bo tokrat obiskala tisto v Splošni bolnišnici Celje. Kako je tam organiziran pouk, kateri predmeti so na urniku, kje in kako poteka učenje, kako so tam videti športni in kulturni dnevi, boste slišali po pol dvanajsti na Prvem.
Neveljaven email naslov