Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
403 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Ognjemet, ki je marsikje nepogrešljivi spremljevalec vstopa v novo leto, naj bi izumili Kitajci, ki so verjeli, da pokanje in eksplozije preženejo zle duhove ter prinesejo srečo in veselje. Ali imeti novoletni ognjemet ali ne, je sicer ena od tem, o katerih razpravljamo skoraj vsako leto decembra. Dejstvo pa je, da je ognjemet nekaj, kar imajo ljudje zelo radi in komaj čakajo, da bodo na ta način vstopili v novo leto. V četrtek po pol 12. bo zato ekipa Prvega raziskala, kako nastane novoletni ognjemet, koliko časa prej ga začnejo pripravljati na primer v slovenski prestolnici in kako je poskrbljeno za varnost gledalcev.
Živimo v dobi masovnega nakupovanja in kopičenja stvari. Nove kolekcije oblačil se v prodajalnah pojavijo vsakih 14 dni ali celo pogosteje, stare aparate pa nam je večinoma lažje in ceneje zavreči, namesto, da bi jih popravili. Vsemu temu se s svojim konceptom upira Repair cafe - svetovna veriga več kot 1400 kavarnic s popravili, kjer lahko obiskovalci pridobijo znanje o tem, kako starim stvarem dati novo življenje. Ljubljanski Repair cafe bomo obiskali v četrtek ob pol 12. Vabljeni v našo družbo!
Najstarejši primerek, ki ga hrani fonoteka radia Slovenija, je arija iz opere Manon iz leta 1902. Najstarejši nosilec slike, ki ga hrani arhiv TV Slovenija, je film. Intenzivnejše arhiviranje pomembnejših vsebin z vseh programskih področij produkcije RTV Slovenija se je začelo v 60-ih letih prejšnjega stoletja, arhiv pa je od pričetka hrambe zvočnih in slikovnih gradiv postal bogat zapis časa, zahteven projekt hranjenja in ohranjanja zapisov kulturne dediščine ter pomemben vir za preučevanje naše preteklosti in sedanjosti.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
General Rudolf Maister-Vojanov se je rodil v Kamniku, svoja najpomembnejša dejanja je opravil v prelomnih časih razpada Avstro-ogrskega cesarstva, ko je s svojo vojsko preprečil, da bi Maribor in štajersko Podravje priključili Avstriji. Na slovenski državni praznik – dan Rudolfa Maistra bomo spomine na velikega rojaka obujali v njegovi rojstni hiši v Kamniku. Maister ni bil samo vojak, njegovo življenje je bilo povezano s knjigami ter literarnim, pesniškim in likovnim ustvarjanjem. Brez dvoma je Rudolf Maister sooblikovalec samostojne Slovenije, presegel je številne politične in ideološke interese svojega časa ter bil hkrati marsikomu trn v peti. Kako se zapuščina generala Maistra prenaša na mlade in kakšen je pomen domoljubja v sodobnem globaliziranem svetu? V četrtek ob pol dvanajstih, ko bo Prvi na obisku v Maistrovi hiši v Kamniku.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Ekipa Prvega se danes odpravlja v Biotehniški izobraževalni center Ljubljana (BIC Ljubljana), ki obeležuje 70 let delovanja. Zavod se je postopoma razvil iz leta 1947 ustanovljene Srednje veterinarske šole, danes pa je eden izmed desetih največjih šolskih centrov v Sloveniji. Več kot 3500 dijakov, študentov in odraslih udeležencev na leto se uri v realnem učnem okolju – v šolski restavraciji, mikropivovarni, veterinarski ambulanti, hotelski sobi, konferenčni dvorani, pekarni in slaščičarni. Idej za prihodnost ne manjka – morda bo prav kmalu nastala tudi prva šolska turistična agencija. Več ob 11:30 na Prvem!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Letos mineva 100 let od nastanka znamenite Tavčarjeve povesti Cvetje v jeseni. Ob tej priložnosti sta Loški muzej in občina Gorenja Vas - Poljane obnovila zbirke v Tavčarjevem dvorcu na Visokem in tudi tamkajšnjo knjižnico. Loški muzej namreč hrani celotno knjižnico Ivana Tavčarja, ki jo je imel na Visokem, z več kot 600 različnimi deli, od znanstvenih do leposlovnih. Letos bodo na tablicah predstavljeni originali Cvetja v jeseni, ki so izhajali v časopisu Ljubljanski zvon, vrstijo se predstave, pripravili so novo tematsko pot, obnovili teniško igrišče. Skratka, ohranjanje in oživljanje dediščine Ivana Tavčarja in dvorca Visoko, to so razlogi za tokratni Prvi na obisku.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Neveljaven email naslov