Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
403 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
V teh dneh 26 mladih, med katerimi so tudi begunci in 8 mladinskih voditeljev iz Slovenije, Hrvaške in Nemčije, v medkulturnem okolju na Pokljuki kakovostno preživlja poletje. Namen mednarodne mladinske izmenjave »Skupaj zmoremo!« je spodbuditi neformalno učenje, medkulturno sodelovanje, medvrstniško učenje in usvajanje socialnih veščin. Mladi raziskujejo tematike identitete, medkulturnosti in migracij ter jih izražajo preko različnih medijev, kot so fotografija, video, gledališče, likovna umetnost in pisana beseda. Kakšni so dnevi na taboru, kakšne vrednote si delijo prav vsi od njih, ne glede na narodnost, veroizpoved in druge osebne okoliščine, kako so se povezali z lokalnimi prebivalci in katere lepote Slovenije so že odkrili, slišite v četrtek med pol dvanajsto in dvanajsto.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Okoli 40 študentov se je letos ustavilo na že 19. Študentski delovni brigadi, ki tokrat poteka v občini Kranjska Gora. Ideja se je rodila pred devetnajstimi leti, ko so mariborski študenti želeli pomagati ljudem v Bovcu po hudem potresu. Domačini so bili za pomoč zelo hvaležni, študenti pa zdaj vsako leto z brigado, ki je antiteza potrošniške družbe in egoizma, deset dni preživijo na kraju, ki potrebuje njihovo pomoč. Kako poteka delovni dan, kaj se dogaja na posameznih deloviščih, kako je z vročino, zabavo in jutranjim vstajanjem izveste ta četrtek med pol dvanajstno in dvanajsto. Pojdite s Prvim na obisk v Kranjsko goro na študentsko delovno brigado!
Kar sedem od desetih družin v Sloveniji ima hišnega ljubljenčka, med 7000 in 8000 živali pa je vsako leto zapuščenih, izgubljenih, odvzetih ali oddanih. Na vrhuncu sezone mladičev ter velikega števila zapuščenih živali in bolezni bo ekipa Prvega programa obiskala največjega od šestnajstih zavetišč pri nas. V Ljubljanskem zavetišču na Gmajnicah oskrbijo skoraj četrtino vseh zapuščenih živali. Kako pogosto sprejmejo odvržene mačje mladiče z ulice, koliko dela zahteva zavržen, agresiven in plašen pes, koliko časa po navadi traja, da živalim najdejo nove lastnike, ter kako uspešen je program prostovoljnega sprehajanja psov? O vsem tem v četrtek med 11.30 in 12.00.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Slovenija se ponaša z najbogatejšim evropskim najdiščem železnodobnih bronastih situl, saj so jih na območju Novega mesta do zdaj našli kar 16. Tudi sicer je to območje bogato s predmeti iz pozne bronaste ter starejše in mlajše železne dobe. Na arheološkem najdišču Kapiteljska njiva nad mestnim jedrom, kjer ostanke starodavnih civilizacij odkrivajo že več kot 30 let, se bo v četrtek po pol dvanajsti na obisku ustavila tudi ekipa Prvega. Preverila bo, kaj so izkopali letos, kako bogato je to najdišče, kjer leži več kot 2 tisoč grobov in rodovnih gomil, kako naporno je izkopavanje, kaj naredijo s predmeti, ki jih najdejo, in kje si jih lahko ogledate. Vabljeni v našo družbo!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Na tokratni obisk se odpravljamo v kraj Svečina, ki ga verjetno poznate zaradi fotografije ceste, ki vijuga med tamkajšnjimi goricami in tvori podobo srca. Ozrli se bomo v polpreteklo zgodovino, ko je na tem območju vladal strožji obmejni režim in tudi v čase tu rojenega matematika, astronoma in zdravnika Andreja Perlaha. Preverili bomo, kakšno je življenje v vinorodnih vaseh na robu Slovenije, ki jih v zadnjih letih pospešeno kupujejo naši severni sosedje, ter obiskali nekdanji kamnolom Pruh, ki je v zadnjih letih zaživel kot prostor kulturnega sodelovanja med slovenskimi in avstrijskimi obmejnimi kraji.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
V Sloveniji skoraj ni večjega praznika, med katerim na mizi ne bi stala tudi potica. Slednjo štejemo za "tipično in tradicionalno slovensko jed", čeprav ima vsaka gospodinja svoj recept in vsaka potica svoj nadev. Na veliki četrtek bo prestolnica te "kraljice slaščic" vsaj za nekaj ur postal Otočec, kjer pripravljajo prvi Festival velikonočne slovenske potice. Izbrali bodo najboljše in jih prodali na dražbi, po simbolični ceni bodo naprodaj tudi ostale, izkupiček pa bo namenjen za pomoč ljudem v stiski. Ekipa Prvega bo po pol dvanajsti poskrbela, da bo vsaj prek radijskih valov po potici zadišalo tudi pri vas doma!
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Neveljaven email naslov