Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
403 epizod
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni bo tako izšla posebna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se odpravlja Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas. Danes ima 26 članic in skoraj 40 tisoč študentov, leta 1919 pa je bilo seveda popolnoma drugače. Več pa v četrtkovem dopoldnevu na Prvem.
Pošta Slovenije je te dni izdala priložnostno znamko s podobo deželnega dvorca, Univerza v Ljubljani namreč praznuje 100 let
Univerza v Ljubljani letos obeležuje 100-letnico obstoja, zato se bodo na posameznih članicah in samem sedežu univerze vse leto vrstili dogodki in prireditve. Te dni je tako izšla priložnostna znamka s podobo deželnega dvorca, ki je sedež univerze že od samega začetka. In prav tja se je odpravil Prvi – da pregleda preteklost, predstavi sedanjost in pogleda v prihodnost te največje in najstarejše univerze pri nas.
Leta 1919 je bilo v prvi generaciji študentov ljubljanske univerze 942 študentov, danes jih ima univerza skoraj 38 tisoč. Zaposluje skoraj 6 tisoč visokošolskih učiteljev, raziskovalcev, asistentov in administrativnih sodelavcev, leta 1919 je bilo imenovanih prvih 18 visokošolskih profesorjev … Pred 100 leti je univerzo ustanovilo 5 članic: Filozofska, Medicinska, Pravna, Tehniška in Teološka fakulteta, danes jih ima 23 in še 3 umetniške akademije. Sodi med 500 oz. 3 odstotke najboljših univerz na svetu. Je to zadovoljiv dosežek ali želi Univerza v Ljubljani še višje? Rektor prof. dr. Igor Papič:
“Med temi tremi odstotki so seveda najbolj prestižne svetovne univerze, ki pa delujejo v bistveno boljših matrialnih pogojih. Tako da ocenjujem, da je ta položaj naše univerze izredno dober, sem pa zelo skeptičen, kako bi lahko izboljšali to mesto na svetovnih lestvicah. Če se primerjamo na primer s tem, koliko sredstev dobimo na profesorja ali pa na študenta, so zneski tistih najbolj uspešnih univerz tudi 100-krat višji.”
Nekatera vprašanja, dileme in izzivi, s katerimi se Univerza sooča danes, so podobnim tistim, o katerih so razpravljali tudi pred sto leti – na primer o tem, ali, kje in koliko univerz, o jeziku, o povezavi med naravoslovjem in humanistiko, o avtonomiji univerze. Prof. dr. Božo Repe s Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani pravi, da je do ustanovitve univerze lahko prišlo zaradi širših družbenih okoliščin tistega časa, nacionalnih teženj, ki so vzniknile že nekaj časa prej, in tudi zaradi političnega kupčkanja – pri sprejemanju proračuna nove države je centralna vlada namreč potrebovala slovenske glasove. Ali je šlo za prelomnico?
“Vsekakor. Tudi v tistem času se je že vedelo, da bo to stvar, ki ne bo ostala samo na ravni vseučiteljišča, kar je bilo najprej mišljeno. Torej nekaj, kar bo vzgajalo učitelje, uradnike itn. Ta znanstveni del je bil nekoliko v ozadju. Ampak se je vedelo: že takrat so bili profesorji, ki so strogo vztrajali pri znanstvenih kriterijih, pri univerzalnosti znanosti. Tako da to je bilo vprašanje nekega časa, potenciala, tudi nacionalne moči in nenazadnje državne organiziranosti.”
V nekdaj opuščenem objektu Jeseniških mesnin imajo v teh dneh veliko dela. Tam že šest let deluje prva predelovalnica nagrobnih sveč pri nas. Slovenci smo poleg Poljakov in Avstrijcev v vrhu po njihovi porabi - v enem letu jih na grobove položimo skoraj 6000 ton. Kaj lahko postane ta odpadek, ki smo ga vrsto let odlagali zgolj na deponijah? Iz česa je sestavljena nagrobna sveča, kakšen je postopek predelave in zakaj je največ dela ravno z elektronskimi svečami, ki naj bi bile bolj ekološke? Prvi bomo tokrat na obisku na Jesenicah v družinskem podjetju Plastkom v četrtek med 11.30 in 12.00.
Centralna čistilna naprava Domžale- Kamnik že 36 let čisti komunalne in padavinske ter industrijske odpadne vode. Ta teden je z nadgradnjo in tehnološko posodobitvijo postala četrti največji sistem za čiščenje odpadnih voda pri nas. Kakšni so in kako potekajo postopki čiščenja sedmih milijonov kubičnih metrov odpadne vode na leto? Ali ste vedeli, da je eden od stranski produktov čiščenja tudi bioplin, ki ga nato spreminjajo v električno energijo? Prvi gre po sledi odpadnih voda, zanimalo nas bo kaj naposled priteče iz čistilne naprave, kakšen je njen vpliv na Kamniško Bistirco ter tudi kaj nadgradnja čistilne naprave pomeni za cene komunalnih storitev. Med pol dvanajsto in dvanajsto na Prvem.
Četrtek bo deževen dan, v gorah pa bo povsem zimsko s sneženjem. Ekipa Prvega programa bo zato obiskala eno od ljubljanskih AMZS delavnic, kjer je tako kot pri vseh vulkanizerjih po državi zatišje pred nevihto. Od 15. novembra bodo morala imeti motorna in priklopna vozila v cestnem prometu predpisano zimsko opremo. Kakšne so lastnosti zimskih pnevmatik, ali so celoletne pnevmatike sprejemljiva alternativa zimskim, kakšni so postopki pri menjavi in kako moramo shranjevati pnevmatike? Kakšne nevarnosti na voznike pretijo že v teh jesenskih dneh, ko so temperature nižje, megle in padavin je več? Ne zamudite na Prvem v četrtek med 11.30 in 12.00.
Po podatkih združene mreže vseh organizacij Brezdomni do ključa je v Sloveniji brezdomcev več kot 4500, še posebno veliko težavo predstavljajo brezdomne družine. Po raziskavi društva so moški brezdomci na ulici povprečno 12 let, ženske pa 4. V Kranju je eno izmed 12-ih zavetišč, ki v Sloveniji nudijo začasno bivališče brezdomcem. Kako poteka življenje v zavetišču, kjer lahko sprejmejo 24 uporabnikov? Kaj jih je pahnilo v brezdomstvo, kako premagujejo stiske, kako se vključujejo v različna socialna okolja, bomo spoznali v oddaji Prvi na obisku.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Prvi mesec poletnih počitnic je že za šolarji. Nekateri so ga izkoristili za lenarjenje in počitek od šolskih obveznosti, drugi za obisk taborov, delavnic in drugih aktivnosti. Ekipa Prvega bo tokrat obiskala otroke in mlade, ki v teh dneh preživljajo počitnice na letovanju v počitniškem domu Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste Polje v Zambratiji. Koliko novih prijateljstev in simpatij se je že rodilo, s katerimi športi se v prostornem parku z visokimi borovci ob domu najraje ukvarjajo, kaj vse počnejo v vodi in kakšni so večeri v počitniški koloniji, bosta preverili Tadeja Bizilj in Špela Šebenik.
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Vsako sredo se malo pred kosilom odpravimo na obisk, da vam predstavimo zanimive kraje, institucije, dogodke ...
Neveljaven email naslov