Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Začelo se je novo šolsko leto, kar morda ni najbolj vesela novica za šolarje znotraj in izven naše države. In vendar je znanje vrednota, za katero moramo skrbeti in jo negovati. Kot tudi materni jezik, katerega dopolnilni pouk se začenja v teh dneh, kakor nam je povedal sekretar na Uradu za razvoj izobraževanja na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, magister Marko Koprivc. Slovenijo je obiskala Teresita Morales Prinčič, ki skupaj z možem odkriva njegove slovenske korenine, za katere sploh nista vedela. Majda Souček že več desetletij živi v Bosni in Hercegovini, življenjske poti so jo iz Rodnega Slovenj Gradca že od rane mladosti vodile tudi po različnih koncih Slovenije in jo pripeljale na študij v Ljubljano, kjer je spoznala svojega moža, po rodu iz Bosne. In Bosna je postala njen novi dom. Slovenska kultura, predvsem slovenska glasba in tudi kulinarika še posebej družijo in identificirajo slovenske rojake in njihove potomce v Clevelandu, pravi raziskovalec ameriškega slovenstva in zgodovinar ter eden izmed najaktivnejših članov slovenske skupnosti v Ohiu, Joe Valenčič, s katerim se bomo pogovarjali ob koncu oddaje.
Sekretar na Uradu za razvoj izobraževanja na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, mag. Marko Koprivc, bo v teh dneh na novo delovno mesto skupaj z delegacijo pospremil novo učiteljico dopolnilnega pouka slovenščine v Bosni in Hercegovini. Tudi sicer se novo šolsko leto začenja za vse tiste otroke in odrasle, ki želijo znanje slovenščine izpopolnjevati na dopolnilnem pouku materinščine.
Teresita Morales Prinčič prihaja iz Argentine. Z možem sta na obisku v Sloveniji, kjer ima tudi on svoje korenine. Vendar prej tega nista vedela, zdaj pa si želita o njegovem poreklu izvedeti čim več. Gospa Teresita je sicer predsednica Slovenskega društva Triglav, ki je bilo ustanovljeno pred 14 leti.
Majda Souček že več desetletij živi v Bosni in Hercegovini. Z družino se je pred leti ustalila v Tuzli, življenjske poti pa so jo iz rodnega Slovenj Gradca že od rane mladosti vodile po različnih koncih Slovenije. Pot jo je pripeljala na študij v Ljubljano, kjer je spoznala svojega moža, po rodu iz Bosne. In Bosna je postala njen novi dom. Tam se je vključila v slovensko skupnost, kjer je aktivna še danes. Z Lili Brunec sta se pogovarjali o njenih življenjskih poteh, delu in bivanju v Tuzli ter sodelovanju s slovensko skupnostjo.
Slovenska kultura, predvsem slovenska glasba in kulinarika, danes še posebej družijo in identificirajo slovenske rojake in njihove potomce v Clevelandu, pravi raziskovalec ameriškega slovenstva in zgodovinar ter eden izmed najaktivnejših članov slovenske skupnosti v Ohiu, Joe Valenčič. Med tokratnim obiskom v Sloveniji ga je z mikrofonom ujela Lili Brunec in beseda je najprej stekla prav o slovenski tradicionalni kulinariki.
Še nekaj kratkih novic:
Javni sklad RS za razvoj kadrov in štipendije je 24. 8. 2016 objavil javni razpis za dodelitev štipendij za študij v Republiki Sloveniji za Slovence v zamejstvu in Slovence po svetu za študijsko leto 2016/2017. Rok prijave je do vključno 30. 9. 2016. Podrobnejše informacije o razpisu so dostopne na spletni strani www.sklad-kadri.si.
V Narodni in univerzitetni knjižnici vabijo na spremljevalne dogodke razstave V obljubljeno deželo: Slovenke v ZDA, ki si jo je v devetih tednih ogledalo že skoraj 9.000 obiskovalcev. Odprtje bo v torek, 6. septembra, ob 17.30 s prvim javnim vodstvom po razstavi, ki mu bo ob 18. uri sledilo predavanje Joeja Valenčiča Slovenke v ameriški kulturi.
V 96. letu starosti je umrl Joseph Sutter, potomec slovenskih staršev, ki je bil vodja razvojnega programa letala Boeing 747 in nekdanji podpredsednik družbe Boeing. “Joe je živel izjemno življenje in predstavljal navdih ne le nam pri Boeingu, ampak celotni industriji zračnega prometa. Poosebljal je iznajdljivost in strast za odličnost, s čimer so Boeingova letala postala sinonim za kakovost po vsem svetu,” je v sporočilu ob Sutterjevi smrti zapisal izvršni direktor družbe Boeing Ray Conner.
V Pragi na Češkem 6. septembra začenjajo z dopolnilnim poukom slovenščine. Potekal bo v Domu manjšin na Vocelovi ulici 3, prijave pa še zbirajo na elektronskem naslovu helena@balpo.si. Vabljeni so tako otroci kot tudi odrasli.
879 epizod
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo z okoli 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti iz konca 19. in začetka 20. stoletja, tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih oz. ideoloških razlogov in zadnje čase bolj in bolj ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik o življenju in delu Slovencev po svetu.
Začelo se je novo šolsko leto, kar morda ni najbolj vesela novica za šolarje znotraj in izven naše države. In vendar je znanje vrednota, za katero moramo skrbeti in jo negovati. Kot tudi materni jezik, katerega dopolnilni pouk se začenja v teh dneh, kakor nam je povedal sekretar na Uradu za razvoj izobraževanja na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, magister Marko Koprivc. Slovenijo je obiskala Teresita Morales Prinčič, ki skupaj z možem odkriva njegove slovenske korenine, za katere sploh nista vedela. Majda Souček že več desetletij živi v Bosni in Hercegovini, življenjske poti so jo iz Rodnega Slovenj Gradca že od rane mladosti vodile tudi po različnih koncih Slovenije in jo pripeljale na študij v Ljubljano, kjer je spoznala svojega moža, po rodu iz Bosne. In Bosna je postala njen novi dom. Slovenska kultura, predvsem slovenska glasba in tudi kulinarika še posebej družijo in identificirajo slovenske rojake in njihove potomce v Clevelandu, pravi raziskovalec ameriškega slovenstva in zgodovinar ter eden izmed najaktivnejših članov slovenske skupnosti v Ohiu, Joe Valenčič, s katerim se bomo pogovarjali ob koncu oddaje.
Sekretar na Uradu za razvoj izobraževanja na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, mag. Marko Koprivc, bo v teh dneh na novo delovno mesto skupaj z delegacijo pospremil novo učiteljico dopolnilnega pouka slovenščine v Bosni in Hercegovini. Tudi sicer se novo šolsko leto začenja za vse tiste otroke in odrasle, ki želijo znanje slovenščine izpopolnjevati na dopolnilnem pouku materinščine.
Teresita Morales Prinčič prihaja iz Argentine. Z možem sta na obisku v Sloveniji, kjer ima tudi on svoje korenine. Vendar prej tega nista vedela, zdaj pa si želita o njegovem poreklu izvedeti čim več. Gospa Teresita je sicer predsednica Slovenskega društva Triglav, ki je bilo ustanovljeno pred 14 leti.
Majda Souček že več desetletij živi v Bosni in Hercegovini. Z družino se je pred leti ustalila v Tuzli, življenjske poti pa so jo iz rodnega Slovenj Gradca že od rane mladosti vodile po različnih koncih Slovenije. Pot jo je pripeljala na študij v Ljubljano, kjer je spoznala svojega moža, po rodu iz Bosne. In Bosna je postala njen novi dom. Tam se je vključila v slovensko skupnost, kjer je aktivna še danes. Z Lili Brunec sta se pogovarjali o njenih življenjskih poteh, delu in bivanju v Tuzli ter sodelovanju s slovensko skupnostjo.
Slovenska kultura, predvsem slovenska glasba in kulinarika, danes še posebej družijo in identificirajo slovenske rojake in njihove potomce v Clevelandu, pravi raziskovalec ameriškega slovenstva in zgodovinar ter eden izmed najaktivnejših članov slovenske skupnosti v Ohiu, Joe Valenčič. Med tokratnim obiskom v Sloveniji ga je z mikrofonom ujela Lili Brunec in beseda je najprej stekla prav o slovenski tradicionalni kulinariki.
Še nekaj kratkih novic:
Javni sklad RS za razvoj kadrov in štipendije je 24. 8. 2016 objavil javni razpis za dodelitev štipendij za študij v Republiki Sloveniji za Slovence v zamejstvu in Slovence po svetu za študijsko leto 2016/2017. Rok prijave je do vključno 30. 9. 2016. Podrobnejše informacije o razpisu so dostopne na spletni strani www.sklad-kadri.si.
V Narodni in univerzitetni knjižnici vabijo na spremljevalne dogodke razstave V obljubljeno deželo: Slovenke v ZDA, ki si jo je v devetih tednih ogledalo že skoraj 9.000 obiskovalcev. Odprtje bo v torek, 6. septembra, ob 17.30 s prvim javnim vodstvom po razstavi, ki mu bo ob 18. uri sledilo predavanje Joeja Valenčiča Slovenke v ameriški kulturi.
V 96. letu starosti je umrl Joseph Sutter, potomec slovenskih staršev, ki je bil vodja razvojnega programa letala Boeing 747 in nekdanji podpredsednik družbe Boeing. “Joe je živel izjemno življenje in predstavljal navdih ne le nam pri Boeingu, ampak celotni industriji zračnega prometa. Poosebljal je iznajdljivost in strast za odličnost, s čimer so Boeingova letala postala sinonim za kakovost po vsem svetu,” je v sporočilu ob Sutterjevi smrti zapisal izvršni direktor družbe Boeing Ray Conner.
V Pragi na Češkem 6. septembra začenjajo z dopolnilnim poukom slovenščine. Potekal bo v Domu manjšin na Vocelovi ulici 3, prijave pa še zbirajo na elektronskem naslovu helena@balpo.si. Vabljeni so tako otroci kot tudi odrasli.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
V prvi oddaji z letnico 2021 bomo pozornost namenili delovnim načrtom treh civilnih organizacij, ki se v Sloveniji ukvarjajo s področjem Slovencev po svetu – Slovenske izseljenske matice, Svetovnega slovenskega kongresa in Izseljenskega društva Slovenija v svetu. Skupaj s sogovorniki bomo pregledali tudi opravljene dejavnosti v prejšnjem letu, ki jih je močno prekrižala pandemija. Na staro leto in nove načrte v letu 2021 pa se bosta ozrla tudi član odbora direktorjev Ameriško-slovenske izobraževalne fundacije ASEF dr. Jure Leskovec in predsednica Društva v tujini izobraženih Slovencev-VTIS Kristi Hodak.
Na božič se nam bo v oddaji prek radijskih valov pridružil vodja slovenske Katoliške misije v Stuttgartu Aleš Kalamar, ki opravlja pastoralno delo med Slovenci v Nemčiji že desetletje, njegova vloga med rojaki na območju Stuttgarta pa je tudi prosvetna. Evelina Ferrar iz Velike Britanije nam bo prinesla utrinke z božičnega praznovanja britansko-slovenskega društva, ki je letos zaradi pandemije žal potekalo virtualno, vendar pa je bilo kljub temu zelo pestro in kulturno bogato. O svojem doživljanju domovine svojih prednikov in božiča v Sloveniji pa bo pripovedoval Jan Mirko Fekonja, ki se je pred časom skupaj z bratom iz Argentine preselil v Slovenijo.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Neveljaven email naslov