Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za redkimi boleznimi trpi približno 100.000 Slovencev, a točne številke ne poznamo, ker še vedno nimamo nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi se moralo razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem lahko preprečili mnoge smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt za redke bolezni, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in slovenske strokovnjake izpostavili kot ene najnaprednejših v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
- Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
- Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
- Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Ob nedavnem mednarodnem dnevu redkih bolezni o položaju bolnikov in izvajanju akcijskega načrta
Redko bolezen ima približno sto tisoč Slovencev, a natančne številke ne poznamo, ker še vedno ni nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi bilo treba razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem preprečili številne smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in omogočili slovenskim strokovnjakom položaj med najboljšimi v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
– Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
– Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
– Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Za redkimi boleznimi trpi približno 100.000 Slovencev, a točne številke ne poznamo, ker še vedno nimamo nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi se moralo razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem lahko preprečili mnoge smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt za redke bolezni, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in slovenske strokovnjake izpostavili kot ene najnaprednejših v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
- Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
- Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
- Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Ob nedavnem mednarodnem dnevu redkih bolezni o položaju bolnikov in izvajanju akcijskega načrta
Redko bolezen ima približno sto tisoč Slovencev, a natančne številke ne poznamo, ker še vedno ni nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi bilo treba razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem preprečili številne smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in omogočili slovenskim strokovnjakom položaj med najboljšimi v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
– Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
– Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
– Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Slovenijo je v zadnjih petih letih menda zapustilo kakih 28 tisoč državljanov. Zdi se, da med temi prednjačijo naši najbolj izobraženi, razgledani, radovedni, sposobni in ambiciozni mladi intelektualci, ki preprosto ne verjamejo, da jim današnja slovenska družba lahko ponudi prave pogoje za poklicno in osebnostno realizacijo. Kaj vse bi bilo treba na Slovenskem spremeniti, da se ta beg možganov ustavi, bomo v Studiu ob 17ih preverjali v pogovoru s samimi predstavniki te odhajajoče generacije.
V današnjem Studiu ob 17-ih se selimo na kmetijsko-živilski sejem Agra v Gornji Radgoni. Čebelarji pri nas in po Evropi so to leto označili kot katastrofalno za čebele, pridelek medu je do 80 odstotkov manjši. Kako ogrožena pa je naša kranjska čebela zaradi prepoznega krmljenja in zdrah z zdravljenjem čebel? Vprašanjem čebelarstva bo namenjen tudi naš sejemski Studio ob 17-ih z voditeljico Jernejko Drolec in njenimi gosti.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V državnem zboru poslanci odločajo o kandidatu za mandatarja Miru Cerarju. Dogajanje bomo spremljali tudi v Studiu ob 17ih. Kakšen je program bodočega predsednika vlade, kaj o njem menijo poslanske skupine koalicije in opozicije, zakaj ga prve podpirajo, druge pa ne, kako bo deloval novi parlament. Veliko več bo znanega po zasedanju (parlamenta), ki ga povzemamo in komentiramo v današnjem Studiu ob 17ih.
Zadnje dni avgusta se pri nas končuje tudi festivalsko poletje. Kako so festivali poživili kulturno dogajanje, kakšen je njihov vpliv na lokalno okolje, kako kakovostni so in zakaj so sploh pomembni - o vsem tem v oddaji Studio ob 17-ih z voditeljem Gregorjem Podlogarjem.
Občine na slovenski in avstrijski strani Koroške sodelujejo v projektu Geopark Karavanke. Razteza se na 974-ih kvadratnih kilometrih med 2-tisočakoma Peco in Košuto in je uvrščen v Unescovo Globalno mrežo geoparkov. Kakšni so turistični in naravovarstveni izzivi razvoja tega območja in nasploh geoturizma v Sloveniji - o tem v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Petro Kos Gnamuš.
Kmete še vedno razburja izračunavanje prispevkov za socialno varnost po novem. Letos se je spremenila višina zavarovalne osnove tako, da bodo številne kmetije plačevale višje prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Kmetje nasprotujejo temu in tej temi je namenjen današnji pogovor na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Socialno-ekonomskemu položaju kmetov in njihovemu pokojninskemu zavarovanju namenjamo tokratni Studio ob 17 z voditeljico Jernejo Drolec.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Osrednje romarsko svetišče na Brezjah je v poldrugem stoletju obiskalo 15 milijonov ljudi. Romarji prihajajo, pred znamenito milostno podobo Marije Pomagaj s prošnjami za pomoč v bolezni in drugih preizkušnjah, pa tudi z zahvalami. Ob praznovanju 200 letnice Layerjeve Marijine slike bomo spregovorili o zgodovini ter o današnjem pomenu slovenskega narodnega svetišča. Voditelj Peter Frank
Uporaba obnovljivih virov energije v Evropi se povečuje, postopen prehod k zeleni energiji zahteva tudi Evropska unija. A proizvajalci energije branijo prevladujoč položaj, med drugim z utemeljitvijo, da je zelena energija predraga in da premalo zadosti našim potrebam. O tem, kako doseči večji delež obnovljivih virov, kako k temu spodbuditi vlagatelje in kaj lahko za to storijo posamezniki, bomo govorili v današnji oddaji Studio ob 17-ih z voditeljico Erno Strniša.
Zahteve po reformi trga dela so številne, toda kako tehtne so? Delodajalci so prepričani, da naš trg dela ni dovolj prožen, da bi njim morali dati proste roke pri zaposlovanju in odpuščanju. Pa je res tako? Ob tem, da je pri nas vse več prekernih zaposlitev, vedno več mladih brezposelnih in rednih zaposlitev tako rekoč ni več, ne moremo več govoriti o neprožnem trgu dela. Kakšne so torej razmere na trgu dela - o tem v Studiu ob 17ih z voditeljico Urško Valjavec.
Potem ko je Evropska unija pred desetimi dnevi uvedla gospodarske sankcije proti Rusiji, je ta minuli teden odgovorila s povračilnimi ukrepi. Tako je za leto dni prepovedala uvoz živilskih izdelkov: govedine, svinjine in perutnine, sadja in zelenjave, rib, sira, mleka in drugih mlečnih izdelkov. Kako bo ta spirala prepovedi vplivala na slovensko gospodarstvo? Kaj čaka živilskopredelovalno industrijo in ali so ogrožene tudi druge panoge? O tem v Studiu ob 17-ih z voditeljem Milanom Trobičem.
Turški volilci so prvič v zgodovini turške republike neposredno volili predsednika države. Kam se bo v prihodnjem desetletju usmerila država, ki so jo do nedavnega videli kot model demokratične ureditve in vzor tudi za druge države na Bližnjem vzhodu po arabski pomladi? Spirala najnovejšega nasilja v regiji je spremenila tudi razmerja moči - bo ustavila tudi Turčijo na njeni poti vzpenjajoče se regionalne sile? Kakšno vlogo ima pri sklepanju zavezništev Turčije v regiji zagotavljanje njene energetske varnosti, ključne za nadaljnjo rast turškega gospodarstva? Več o tem v Studiu ob 17h. Voditeljica Sandra Brankovič Brecl
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Novinarji globalnih medijskih hiš že dolgo niso več le objektivni poročevalci o svetovnem dogajanju, temveč s svojim delom neposredno vplivajo na resničnost, o kateri poročajo. So, na primer, za sestrelitev malezijskega potniškega letala nad Ukrajino krivi proruski separatisti ali oblasti v Kijevu? - Kako na to vprašanje odgovarjajo ključni svetovni mediji, je morda še pomembnejše od tega, kaj se je zgodilo v resnici. Zato se bomo v tokratnem Studiu ob 17ih spraševali, koliko gre še zaupati svetovnim medijem. Oddajo pripravlja Goran Dekleva.
Goljufije s hrano na svetovnem trgu prinašajo milijonske zaslužke. Med izdelki, pri katerih se najpogosteje goljufa, so po večini taki, ki jih uporabljamo vsak dan: oljčno olje, ribe, kava, čaj in sadni sokovi; na trgu so tudi ponaredki sira in mesa. Izvajanje zakonodaje na področju goljufij s hrano se po posameznih državah razlikuje, nadzor pa je omejen. Posledica tega je, da je veliko goljufij pri hrani neodkritih, še posebno kadar ne pomenijo grožnje za javno zdravje. Zakaj je goljufije pri hrani tako težko odkriti? O tem in o primerih prevar na področju hrane Jernejka Drolec z gosti v Studiu ob sedemnajstih.
Neveljaven email naslov