Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za redkimi boleznimi trpi približno 100.000 Slovencev, a točne številke ne poznamo, ker še vedno nimamo nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi se moralo razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem lahko preprečili mnoge smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt za redke bolezni, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in slovenske strokovnjake izpostavili kot ene najnaprednejših v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
- Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
- Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
- Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Ob nedavnem mednarodnem dnevu redkih bolezni o položaju bolnikov in izvajanju akcijskega načrta
Redko bolezen ima približno sto tisoč Slovencev, a natančne številke ne poznamo, ker še vedno ni nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi bilo treba razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem preprečili številne smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in omogočili slovenskim strokovnjakom položaj med najboljšimi v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
– Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
– Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
– Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Za redkimi boleznimi trpi približno 100.000 Slovencev, a točne številke ne poznamo, ker še vedno nimamo nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi se moralo razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem lahko preprečili mnoge smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt za redke bolezni, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in slovenske strokovnjake izpostavili kot ene najnaprednejših v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
- Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
- Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
- Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Ob nedavnem mednarodnem dnevu redkih bolezni o položaju bolnikov in izvajanju akcijskega načrta
Redko bolezen ima približno sto tisoč Slovencev, a natančne številke ne poznamo, ker še vedno ni nacionalnega registra redkih bolezni. Tudi presejalno testiranje za novorojenčke bi bilo treba razširiti, saj bi s pravočasnim diagnosticiranjem preprečili številne smrti. Oboje predvideva nov akcijski načrt, po katerem naj bi v dveh letih preobrazili to področje in omogočili slovenskim strokovnjakom položaj med najboljšimi v svetu. O izvajanju načrta, drugih možnih rešitvah ter o zdravstvenem, gmotnem in socialnem položaju bolnikov voditeljica Eva Lipovšek in gostje v studiu:
– Franc Vindišar, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje,
– Tadej Battelino, predstojnik Kliničnega oddelka za endokrinologijo, diabetes in presnovne bolezni na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana,
– Jože Faganel, predsednik Združenja za redke bolezni Slovenije.
Svojo zgodbo nam je zaupala mama dveletne Maše Us Varda, ki ima metakromatsko levkodistrofijo in se bodo morali v petih letih od nje posloviti. Pogovarjali pa smo se tudi s predsednikom društva Viljem Julijan Nejcem Jelenom in vodjem Oddelka za zdravila na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Jurijem Fürstom.
Ob dnevu spomina na žrtve holokavsta se bomo v Studiu ob 17ih spraševali, koliko smo se Evropejci sploh naučili iz te najbolj krvave epizode evropske zgodovine. Sploh še hočemo slišati svarilo iz preteklosti ali pa nam je usojeno ponavljati celo najbolj krvave napake? Oddajo pripravlja Goran Dekleva.
Arhitekta Jožeta Plečnika uvrščamo med 10 najboljših arhitektov prve polovice 20-tega stoletja, spada med tri največje češke arhitekte 20-tega stoletja, nekateri strokovnjaki pa ga ob Francetu Prešernu označujejo za največjega slovenskega umetnika. Na vrednost njegovih del bodo pri nas opozorili z dogajanjem ob Plečnikovem letu, več dogodkov pa bo vse leto potekalo tudi v Pragi. Kaj dela Plečnika tako izjemnega, se bomo spraševali v tokratnem Studiu ob 17-ih. Oddajo bo vodil Aleksander Čobec.
Ste kdaj razmišljali o tem, da bi postali darovalec organov? Potreben je samo pritrdili odgovor, da vplivamo ne samo na izboljšanje kakovosti življenja nekoga, ki potrebuje nov organ, ampak v nekaterih primerih tudi na njegovo preživetje. Številni, ki jim odpoveduje določen organ, namreč bijejo bitko s časom, saj število bolnikov, potrebnih tovrstnih operacij, narašča, po drugi strani pa primanjkuje število organov, ki so na voljo za tovrstno zdravljenje. Marsikdo operacije ne dočaka. Zakaj se o tej tematiki Slovenci ne pogovarjamo več? Bi drugačna zakonodaja izboljšala situacijo? O tem v oddaji Studio ob 17h z voditeljico Tino Lamovšek.
Potem ko smo pred enim tednom v Studiu ob 17-ih gostili premiera Mira Cerarja, bodo danes z nami predstavniki opozicijskih strank. Pogovarjali se bomo o migracijah in razgrnili opozicijska stališča do negotove prihodnosti Evrope, slovensko-hrvaških odnosov in zdravstvene reforme. Zanimalo nas bo tudi, ali so v opozicijskih strankah pripravljeni na predsedniške volitve.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Združene države dobivajo novega predsednika. Presenetljivi zmagovalec predsedniških volitev, milijarder Donald Trump, bo zamenjal Baracka Obamo, ki se poslavlja po osmih letih. Kakšna je zapuščina tega demokratskega predsednika in kaj bo spremenil njegov republikanski naslednik? Donald Trump je že napovedal številne spremembe, zamenjal bo Obamov zdravstveni sistem, tudi na zunanjepolitičnem področju se obeta drugačna ameriška politika. Inavguracijo prav tako spremljamo in komentiramo na našem Prvem programu.
Bomo v zameno za varnost poteptali temelje pravne države in človekove pravice? To vprašanje odpira predlagani zakon o tujcih, ki močno razburja tako domačo kot tujo strokovno javnost, mnenja pa so deljena tudi v politiki. Po številnih kritikah naših pravnih strokovnjakov in nevladnih organizacij, da so spremembe zakona v nasprotju z ustavo ter več evropskimi in mednarodnimi standardi, so se na to ostro odzvali tudi v tujini.
Pred ministrstvom za delo danes protestirajo delavci, ki delajo na zahtevnih in zdravju škodljivih delovnih mestih. Z novim letom je namreč začel veljati nov pokojninski načrt poklicnega zavarovanja, ki prinaša znižane prispevne stopnje. Bo zato premalo denarja za njihove pokojnine, so njihovi strahovi utemeljeni? Na podlagi katerih izračunov je bila določena prispevna stopnja? Več v Studiu ob 17-ih z voditeljico Urško Valjavec.
Bi nov zakon o tujcih omejil človekove pravice in bi lahko vodil do nezakonitih (kolektivnih) izgonov migrantov in beguncev? Kakšno bo naše javno zdravstvo, koliko pravic bomo imeli in koliko bomo plačevali zanje? Kako je s stabilnostjo javnih financ, ko vlada popušča zahtevam zdravnikov, javnih uslužbencev, občin in upokojencev ter ne nazadnje kako socialna bo država Slovenija – to je le nekaj vprašanj, ki jih bo Drago Balažič v Studiu ob 17ih postavil premieru Miru Cerarju.
Psihoterapevtska dejavnost v Sloveniji je prepuščena sama sebi, tudi šarlatanom, duševnih stisk ljudi pa iz leta v leto več. Smo ena od redkih članic Evropske unije, ki področja nima zakonsko urejenega. V številnih krajih takšna pomoč sploh ni dostopna, čakalne dobe so dolge. Samoplačniške storitve so včasih sporne kakovosti in drage. Predlog zakona je sicer pripravljen že vrsto let, zdaj končno prihaja v parlamentarno obravnavo. O ureditvi psihoterapevtske dejavnosti v Studiu ob 17h z voditeljico Martino Černe.
25 let mineva od mednarodnega priznanja Slovenije, prvo je prišlo s hrvaške strani. 15. januarja 1992 nas je priznala Evropska skupnost, predhodnica današnje Evropske unije. Do konca pomladi tistega leta se je Slovenija jasno izrisala na svetovnem zemljevidu. O tem, kakšna je naša država četrt stoletja po priznanju in kakšna je Evropska unija, s tedanjimi akterji v Studiu ob 17ih.
Zakaj država vnovič uvaja vajeniški sistem šolanja?- Mladi se bodo lahko od jeseni naprej za poklice oblikovalec kovin – orodjar, kamnosek, mizar in gastronom hotelir šolali tudi v vajeniški obliki. Kakšen status bo imel vajenec – bo dijak ali zaposlena oseba? Koliko časa bo preživel pri delodajalcu, koliko v šoli? Kakšne stroške bo imel z njim delodajalec? Na ta in druga vprašanja bodo odgovarjali predstavniki šolskega ministrstva, delodajalcev, srednjih poklicnih šol in mladih.
Slovenija se po gospodarski rasti že nekaj mesecev uvršča v vrh Evropske unije. Po letih krize se je prebudila industrija, pa tudi storitve in gradbeništvo. Prvič po sedmih letih je brez dela manj kot 100 tisoč ljudi. Kako se to odraža v konkretnem poslovanju podjetij, kako pri zaposlovanju in dobičkonosnosti? Kaj lahko stori država za nadaljevanje teh ugodnih smernic, sploh ob visokih stroških dela, ki zmanjšujejo konkurenčnost gospodarstva? O tem v današnjem Studiu ob 17ih Urška Jereb Brankovič z gosti.
Status svobodnega umetnika ali samozaposlenega v kulturi je včasih veljal za prestiž, zdaj pa več kot tretjina samozaposlenih v kulturi živi pod pragom revščine. Skoraj vsak minister je s posegom na to področje razburil zainteresirano javnost. Razmer dolgo niso urejali sistemsko, zato so popravki delovali kot prilivanje olja na ogenj. Tudi z novo uredbo je podobno. V kakšnih razmerah delujejo samozaposleni v kulturi in kako urejajo njihov položaj, v tokratnem Studiu ob 17h.
Slovenskega turizma v letošnjem letu ne čakajo zgolj nove napovedi o rekordnem obisku in prenočitvah tujih turistov, temveč bo pestro tudi pri postavljanju temeljev njegovega razvoja in usmeritev. Kaj prinaša morebitna deregulacija poklica turističnega vodnika – slovo birokratskih ovir ali zmanjšanje kakovosti storitev? Je porazdelitev zvišane turistične takse med občino in Slovensko turistično organizacijo pravična? Bomo le dočakali posodobitev kategorizacije nastanitvenih obratov? Več z gosti v oddaji Studio ob 17-ih, ki jo vodi Tina Lamovšek.
Slovenija je bogatejša za še eno jamsko odkritje, brezno, ki presega magično mejo 1000 metrov. To je uspelo ljubljanskim jamarjem na Kaninskih podih, kjer so naša najgloblja brezna. Zadnje preseganje omenjene meje je prvo po več kot desetletju. Kaj pomeni odkritje v svetovnem merilu, kako poteka raziskovanje Kaninskega pogorja, ki ga imenujejo kar slovenska Himalaja, kako v takšnih globinah raziskujejo in »živijo« jamarji, v Studiu ob 17-ih z voditeljico Alenko Terlep.
Evropa je celina družinskih podjetij, tudi takšnih z več sto milijardami prihodkov. Družinska podjetja, lahko so delniške družbe ali d.o.o-ji, prevladujejo tudi pri nas. Kar 83 odstotkov slovenskih podjetij je v družinski lasti, a le slaba tretjina jih uspešno posluje v drugi generaciji. Kako poteka prenos vodstva in znanj s staršev na otroke? Se je pri nas že zamenjala generacija direktorjev? Kako družinska podjetja vodijo proces inovacije? Kaj je ključno za njihov uspeh in prodor na tuje trge? V Studiu ob 17-ih bodo o tem spregovorile ženske, naslednice uspešnih podjetij Roto, Varis in Krepko.
Kaj je zaznamovalo politično leto 2016 – s pogledom v to leto? V obdobju, ko vstopamo v najobčutljivejši del mandata, na obeh polih mešajo karte in skušajo pridobiti volivce. O dogajanju na slovenskem političnem parketu v ponovitvi oddaje Studio ob 17-ih, ki jo je pripravila Nataše Mulec.
Kateri dogodki so zaznamovali leto 2016 na zunanjepolitičnem prizorišču, boste izvedeli v današnji ponovitvi oddaje Studio ob 17h. Američani so za novega predsednika presenetljivo izvolili svojeglavega milijarderja Donalda Trumpa, prav tako presenetljivo so se Britanci odločili za odhod svoje države iz Evropske unije, v Siriji se je nadaljevala vojna in posledično beg njenih prebivalcev proti Evropi. In letos? Se bodo spremenila razmerja sil, ne nazadnje, v nekaj državah nas čakajo odločilne volitve.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Neveljaven email naslov