Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Poznamo okoli 350 morski psov, od teh je potencialno nevarnih manj kot je prstov na eni roki. Kako zmotno je pričakovanje, da so vsi orjaški s krvoločnimi zobmi? Kar precej! Torkov kviz ob dnevu ozaveščanja o morskih psih namenjamo prav tej vrtsti hrustančnice.
Poznamo približno 350 vrst morskih psov, večina je manjša od enega metra
Večina morskih psov je manjša od enega metra. Tisti največji, ki lahko merijo več kot deset metrov, pa se praviloma primarno prehranjujejo s planktonom. Prof. dr. Lovrenc Lipej z Morske biološke postaje Piran Nacionalnega inštituta za biologijo razloži, da so v slovenskem morju do zdaj opazili skoraj 20 vrst morskih psov, rednih in izrednih. Rednih vrst, torej tistih, ki se redno pojavljajo v našem morju, je samo šest.
"To sta dve vrsti navadnih morskih psov, ki ju včasih dobimo v ribarnicah, saj sta užitni in zaradi tega tudi dovzetni za prelov. To pomeni, da jih ribiči zelo veliko lovijo. Potem dve vrsti morskih mačk, morski pes trnež in šesta vrsta je sinji morski pes oz., kot mu rečejo pogosteje, "modrul", čeprav je to hrvatizem."
Povsod v zahodnem Sredozemlju so morski psi zelo ogroženi, v vzhodnem Sredozemlju in v Jadranskem morju pa je stanje boljše. Poleg ribolova na njihovo ogroženost vpliva tudi motenje v obdobju razmnoževanja in kopičenje strupenih snovi v njihovih telesih.
"Vrednosti živega srebra in metil živega srebra v Tržaškem zalivu so zelo visoke in kažejo veliko stopnjo onesnaženja."
Ker je naše morsko okolje plitvo, je zelo primerno za razmnoževanje morskih psov.
"Slovensko morje je skupaj s širšim delom severnega Jadrana eno od dveh glavnih območij, kjer se razmnožujejo številne vrste hrustančnic. Če se tukaj pojavijo veliki problemi, onesnaževanje, pretiran ribolov, prilov, ki je še hujši ... Torej, prilov je ribolov, pri katerem imamo neko tarčno vrsto in se kot netarčna oz. kot stranska škoda v tem ribolovu pojavljajo vrste morskih psov, skatov, želv, ptic, celo morski sesalci in velika množica raznih nevretenčarjev, ki poginejo kot stranski produkt tega lova na neki organizem."
217 epizod
Zakaj se torku reče torek? Zakaj obstaja roza torek, črni torek, pustni torek in super torek? Na najbolj produktiven dan v tednu se gremo na Prvem ob 6.45 kviz. Torkov kviz.
Poznamo okoli 350 morski psov, od teh je potencialno nevarnih manj kot je prstov na eni roki. Kako zmotno je pričakovanje, da so vsi orjaški s krvoločnimi zobmi? Kar precej! Torkov kviz ob dnevu ozaveščanja o morskih psih namenjamo prav tej vrtsti hrustančnice.
Poznamo približno 350 vrst morskih psov, večina je manjša od enega metra
Večina morskih psov je manjša od enega metra. Tisti največji, ki lahko merijo več kot deset metrov, pa se praviloma primarno prehranjujejo s planktonom. Prof. dr. Lovrenc Lipej z Morske biološke postaje Piran Nacionalnega inštituta za biologijo razloži, da so v slovenskem morju do zdaj opazili skoraj 20 vrst morskih psov, rednih in izrednih. Rednih vrst, torej tistih, ki se redno pojavljajo v našem morju, je samo šest.
"To sta dve vrsti navadnih morskih psov, ki ju včasih dobimo v ribarnicah, saj sta užitni in zaradi tega tudi dovzetni za prelov. To pomeni, da jih ribiči zelo veliko lovijo. Potem dve vrsti morskih mačk, morski pes trnež in šesta vrsta je sinji morski pes oz., kot mu rečejo pogosteje, "modrul", čeprav je to hrvatizem."
Povsod v zahodnem Sredozemlju so morski psi zelo ogroženi, v vzhodnem Sredozemlju in v Jadranskem morju pa je stanje boljše. Poleg ribolova na njihovo ogroženost vpliva tudi motenje v obdobju razmnoževanja in kopičenje strupenih snovi v njihovih telesih.
"Vrednosti živega srebra in metil živega srebra v Tržaškem zalivu so zelo visoke in kažejo veliko stopnjo onesnaženja."
Ker je naše morsko okolje plitvo, je zelo primerno za razmnoževanje morskih psov.
"Slovensko morje je skupaj s širšim delom severnega Jadrana eno od dveh glavnih območij, kjer se razmnožujejo številne vrste hrustančnic. Če se tukaj pojavijo veliki problemi, onesnaževanje, pretiran ribolov, prilov, ki je še hujši ... Torej, prilov je ribolov, pri katerem imamo neko tarčno vrsto in se kot netarčna oz. kot stranska škoda v tem ribolovu pojavljajo vrste morskih psov, skatov, želv, ptic, celo morski sesalci in velika množica raznih nevretenčarjev, ki poginejo kot stranski produkt tega lova na neki organizem."
Včeraj so v Italiji praznovali Dan osvoboditve, pri nas jutri obeležujemo Dan upora proti okupatorju. Danes zato o pesmi, ki je prepotovala neverjetno dolgo pot: od riževih polj v Italiji prek vojnih območij 2. svetovne vojne do antikapitalističnih protestov po vsem svetu in pristala na festivalskih odrih elektronske glasbe. Torkov kviz o Belli ciao!
So odličen vir vlaknin, kalija, vitamina C in vitamina B6 ter hitro potešijo lakoto. Pred svetovnim dnevom banan (20. april) pa danes o vidiku, ki je pogosto spregledan in ga zato v ospredje postavljamo v našem kvizu.
V Torkovem kvizu se v sredini aprila lotimo vremensko muhastega meseca, ki je tudi glavni akter številnih ljudskih pregovorov. Jih uradna statistika lahko potrdi? Sogovornik: Matija Klančar, ARSO.
Prijazni dobrohotni možički in prinašalci sreče ali kipci s srhljivimi brezizraznimi očmi? Nepogrešljiv vrtni okras ali neugleden kič? Vrtni palčki v ljudeh vzbujajo različne občutke. So pa vsekakor odlična tema za spomladansko obarvan Torkov kviz! Darja Pograjc je obiskala zbirateljico Marinko Zorec, ki ji družbo dela kar 650 vrtnih palčkov!
Pri avkcijski hiši Christie's so najavili dražitev t. i. »modre Marilyn«. Delo Andyja Warhola bodo maja najverjetneje prodali za več kot 200 milijonov dolarjev. Če se to zgodi, bo umetnina postala najdražje prodana umetnina iz 20. stoletja.
Ob svetovnem dnevu vode v Torkovem kvizu praktična tema: splakovanje stranišča s pitno vodo. Dr. Shé Hawke, raziskovalka, ki prihaja iz Avstralije in na Mediteranskem inštitutu za okoljske študije Znanstveno-raziskovalnega središča Koper vodi mednarodni projekt SCORE, predstavi statistiko in projekt SCORE, ki vključuje 10 starih obmorskih mest v Evropi, tudi Piran.
17. marec je na Irskem Saint Patrick's Day oz. Dan svetega Patrika. V Torkovem kvizu zato zavijamo na severo-zahod Evrope med škrate, deteljice, nore povorke, pa zeleno obarvane reke, pivo in brade! Tja nas pelje učitelj angleškega jezika in radijski sodelavec Dave Ryan, ki prihaja z Irske, zadnjih 14 let pa živi v Sloveniji.
27. februar 1997 je bil "odklopljen dan" za slovensko televizijsko sceno - takrat smo si namreč lahko prvič ogledali oddajo Odklop. V prvi epizodi prve sezone je voditelj Borut Veselko v Idriji spoznal maga, nekakšnega čarovnika. Odklop je nato za obdobje dveh let in pol pred ekrane prikoval neverjetno raznoliko publiko. "Stare in mlade, moške in ženske, leve in desne, mestne in ruralne. Uspeh je bil v iskrenosti. Ljudje to začutijo." - oče Odklopa Tomaž Grubar, Produkcijska skupina Mangart
Pasja vprega je tema današnjega Torkovega kviza! Tema, s katero lovimo (milo) zimo za rep. Saj veste, kako ponavadi pravijo: »Ni kotička na svetu, kjer ne srečaš Slovenca.« Ampak, kdo bi si mislil, da imamo Slovenko tudi na Svalbardu! Hana Urank se tam ukvarja z vodenjem pasjih vpreg.
Egipt in Indonezija imata v načrtu zanimiv velikopotezen projekt – selitev prestolnice. Džakarto bodo preselili, ker sodi med najhitreje pogrezajoča se mesta v svetu, medtem ko so v Egiptu, novo, še neimenovano prestolnico, že začeli graditi l. 2015. Tema današnjega Torkovega kviza: selitev prestolnic.
1. februarja so Kitajci vstopili v leto 4719. Maja Kosec, asistentka z Oddelka za azijske študije Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani, razloži, da je kitajsko novo leto oz. Praznik pomladi, kakor ga tudi imenujejo, najpomembnejši praznik na Kitajskem in temu primerna je tudi dolžina priprav nanj. Več pa v Torkovem kvizu.
Vinjeto smo nazadnje nalepili v začetku lanskega leta in že takrat smo vedeli, da bo modro-zelena nalepka z letnico 2021 najverjetneje zadnja. Po dobrih 13 letih - začeli smo jih uporabljati 1. julija 2008 - se nalepke na vetrobranskem steklu poslavljajo. Prihaja elektronsko cestninjenje.
V nedeljo, 16. januarja, je bil svetovni dan snega. Tega je, vsaj po nižinah, vse manj, zato je tudi vse manj priložnosti za opazovanje snežne odeje in z njo povezanih meteoroloških pojavov. Mednje spada tudi srež. Krhki kristalčki na snežni površini, ki spominajo na drobne listke ali perje. O nastanku in značilnostih tega pojava se v tokratnem Torkovem kvizu pogovarjamo z meteorologom Blažem Šterom, članom ekipe za sneg in plazove.
Čeprav se zdi, da so zime blažje in ptice ne potrebujejo dodatne hrane, še zdaleč ni tako. Kako oz. kam jo postaviti, kako plenilcem otežiti dostop do nje in kako dolgo oz. s čim hraniti ptice? Darja Pograjc je poiskala ornitologa, ki bo odgovoril na vsa ta vprašanja. Prvi letošnji Torkov kviz o krmilnicah!
Vtkane ali prilepljene so na oblačila in modne dodatke, z njimi so posute slaščice, bleščijo se v ličilih, pisalih, razveseljujejo na voščilnicah, niti božične zvezde jim ne morejo ubežati … Pa ne samo to, krasijo celo fasade in nagajivo poplesujejo v peninah. Ja, bleščice so to! Brez njih ni decembra, niti zadnjega letošnjega Torkovega kviza!
Prejšnji teden so podrli rekorde v predelavi in dostavi pošiljk, sporočajo s Pošte Slovenije. Pa se je december komaj začel! In število pošiljk bo le še raslo. Tudi zato opozarjajo, da upoštevate priporočene roke za oddajo pošiljk – o teh več v Svetovalnem servisu po 8h, v Torkovem kvizu pa več o ozadju in številkah decembra na pošti.
"Beseda vulkan izvira iz imena Vulano, ki je vulkanski otok v Eolskem otočju v Italiji. Otok je dobil ime po Vulkanu, ki je bil v rimski mitologiji bog ognja," je povedala izr. prof. Mirijam Vrabec z Oddelka za geologijo Naravoslovnotehniške fakultete Univerze v Ljubljani, ki med drugim poučuje predmet vulkanologija. Torkov kviz o vulkanih!
16. november je dan gumbov! Ustanovila ga je National Button Society, ameriška nacionalna družba, ki »skrbi za ohranjanje in izobraževanje o vsem lepem in zgodovinskem, povezanem z gumbi«. Zato današnji Torkov kviz namenjamo gumbom in gumbarstvu doma in preverjamo, kako je gumb preživel kljub zadrgam in netom! Sogovornica: Nataša Dolejši, Dolejši modni gumbi.
Svoje francoske narave beseda kliše ne more skriti, pove doc. dr. Mateja Jemec Tomazin, Inštitut za sl. jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. Filmska kritičarka Ana Jurc z Multimedijskega centra RTV Slovenija pa v Torkovem kvizu opredeli nekaj podžanrov grozljivke in pripadajoče klišeje.
Neveljaven email naslov