Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Če na fakulteti sredi julija zavlada vrvež, če na hodnikih slišimo najrazličnejše jezike, v predavalnicah pa začutimo kombinacijo sproščenega, prijateljskega ozračja in študijske vneme, so to prva prepoznavna znamenja poletne šole. Kako je poletna šola ekonomske fakultete v Ljubljani postala ena največjih in najzanimivejših v Evropi, stičišče vzhoda in zahoda, pomemben akademski, gospodarski, kulturni, družbeni in družabni dogodek? Ob dvanajstih na ekonomski fakulteti v Ljubljani.
Poletna šola ekonomske fakultete v Ljubljani je postala ena največjih in najzanimivejših v Evropi
Na ekonomski fakulteti (EF) v Ljubljani se je začela že dvajseta poletna šola, ki se je udeležuje 422 študentk in študentov iz 37 držav. Prva poletna šola leta 2000 je bila začetek odpiranja ljubljanske ekonomske fakultete svetu, zamišljena pa je bila kot stičišče vzhoda in zahoda. Leta 2000 je bilo 34 udeležencev, ki so bili večinoma iz držav nekdanje Jugoslavije.
Začetki poletne šole in generacija 2000
Dr. Mojmir Mrak, profesor na EF v Ljubljani, je februarja 2000 v idejni zasnovi poletne šole zapisal, da je treba šolo organizirati prav leta 2000, ker bi bilo leto kasneje že prepozno.
“Poletna šola je bila prvi sistematični poskus procesa internacionalizacije, fakulteta je danes polno internacionalizirana, ta šola je ostala eden izmed zelo pomembnih gradnikov tega.”
Darija Smiljanić in Amil Kamenica iz Bosne in Hercegovine ter dr. Ljubica Knežević Cvelbar so se pred dvajsetimi leti udeležili prve poletne šole na ekonomski fakulteti. Ko je Darja Smiljanič videla oglas za poletno šolo v Ljubljani, se je odločila, da bo razširila svoja obzorja, čeprav takrat ni bilo enostavno oditi iz Bosne v Ljubljano, bil je čas po vojni, potrebovala je vizo, pa tudi njene starše je zelo skrbelo …
“Ni nam manjkalo poguma in to je rodilo dobre rezultate.”
Amil Kamenica iz Sarajeva kar ne more verjeti, v kaj se je razvila poletna šola, začelo se je s 34 študenti, zdaj pa jih je več kot štiristo z vsega sveta. Na otvoritvi poletne šole, ki je bila hkrati tudi sproščena in prisrčna slovesnost ob dvajseti obletnici, je letošnjim udeležencem svetoval, naj med poletno šolo razširijo mrežo poznanstev, naj spoznavajo druge kulture, ker s tem lahko veliko pridobijo.
Pa tudi zabavajo naj se, jim priporoča Amil, ki se spominja, da je leta 2000 številne skrbelo, kako se bodo razumeli udeleženke in udeleženci prve generacije, saj je bil to čas konfliktov po razpadu države in po vojnah na Balkanu. Oni pa so se odlično razumeli, veliko so se družili in še zdaj ohranjajo prijateljske stike, je povedal Amil. Darija Smiljanič zdaj živi v Avstriji in dela v bančništvu, Amil Kamenica je ostal v Sarajevu, je svetovalec v finančnem sektorju.
Dr. Ljubica Knežević Cvelbar je bila tudi na prvi poletni šoli. Prišla je iz Črne gore. Študentom letošnje poletne šole je razkrila, da so leta 2000 obiskali Bled in takrat je na blejskem otoku pozvonila in si zaželela, da bi ostala v Sloveniji. Želja se ji je uresničila, zdaj je profesorica na Ekonomski fakulteti v Ljubljani:
“Delam na eni najboljših ekonomskih fakultet na svetu, živim v najlepšem mestu na svetu, v Ljubljani, in v najčistejši deželi na svetu, v Sloveniji. Danes je svet globalna vas, takrat pa smo morali iskati priložnosti. Če se je priložnost pojavila, si jo zgrabil.”
Tkanje vseživljenjskih vezi
“Tudi za predavatelje je sodelovanje na mednarodni poletni šoli odlična priložnost,” pravi dr. Alison Pearce z Univerze Northumbria v Newcastlu, ki poučuje mednarodni marketing. Že šest let sodeluje s poletno šolo ekonomske fakultete v Ljubljani. Nad fakulteto je navdušena, enako je z odličnimi gostujočimi profesorji, študenti, pa tudi nad Ljubljano, ki je zanjo eno najlepših mest:
“V posebno veselje mi je, da poučujem v predavalnici, v kateri je toliko narodnosti in študentov, ki prihajajo iz različnih izobraževalnih sistemov, kar je tudi izziv za predavatelja. Tu so profesorji z vsega sveta, s katerimi tri tedne sodelujemo in tako nastajajo delovne in prijateljske vezi za vse življenje.”
Pogovarjali smo se s študenti, ki so na poletno šolo prišli od vsepovsod, celo iz Avstralije, Kolumbije, Mehike … V Ljubljano so prišli z visokimi pričakovanji, pogosto pa so omenjali tudi slogan “Work hard party (play) hard”, kar pomeni, da nameravajo resno študirati, izpiti so namreč zelo zahtevni, pa tudi zabavali se bodo, seveda, saj so mladi in polni energije. Vsi so nam pripovedovali podobno: “Zagotovo nas čaka čudovita izkušnja.” Hvalijo program šole, organizacijo, ugled fakultete, Ljubljano in lepote Slovenije.
“Vsako leto dobivamo ambicioznejše študente,” opaža Danijela Voljč, ki vodi službo za mednarodno sodelovanje na EF. Poletna šola je tudi v organizacijskem smislu zelo zahteven zalogaj, a organizacijska ekipa je dobro utečena.
“Naša fakulteta v teh dneh prekipeva od mladostne energije,” je vzdušje opisala dr. Metka Tekavčič, dekanja ekonomske fakultete:
“Študentke in študenti s poletno šolo dobijo kakovostno mednarodno izkušnjo, saj je naša poletna šola ena najbolj prepoznavnih na področju ekonomskih in poslovnih ved v Evropi.”
Na poletni šoli EF se bodo tri tedne tkale tudi profesionalne in prijateljske vseživljenjske vezi, kar je vsaj enako pomembno kot predavanja in izpiti, ki prinašajo točke.
1262 epizod
Najpomembnejše teme tedna podrobneje analiziramo in preverjamo stališča strokovnjakov ter predstavnikov pristojnih organov. Kako njihove odločitve občutite na svoji koži?
Če na fakulteti sredi julija zavlada vrvež, če na hodnikih slišimo najrazličnejše jezike, v predavalnicah pa začutimo kombinacijo sproščenega, prijateljskega ozračja in študijske vneme, so to prva prepoznavna znamenja poletne šole. Kako je poletna šola ekonomske fakultete v Ljubljani postala ena največjih in najzanimivejših v Evropi, stičišče vzhoda in zahoda, pomemben akademski, gospodarski, kulturni, družbeni in družabni dogodek? Ob dvanajstih na ekonomski fakulteti v Ljubljani.
Poletna šola ekonomske fakultete v Ljubljani je postala ena največjih in najzanimivejših v Evropi
Na ekonomski fakulteti (EF) v Ljubljani se je začela že dvajseta poletna šola, ki se je udeležuje 422 študentk in študentov iz 37 držav. Prva poletna šola leta 2000 je bila začetek odpiranja ljubljanske ekonomske fakultete svetu, zamišljena pa je bila kot stičišče vzhoda in zahoda. Leta 2000 je bilo 34 udeležencev, ki so bili večinoma iz držav nekdanje Jugoslavije.
Začetki poletne šole in generacija 2000
Dr. Mojmir Mrak, profesor na EF v Ljubljani, je februarja 2000 v idejni zasnovi poletne šole zapisal, da je treba šolo organizirati prav leta 2000, ker bi bilo leto kasneje že prepozno.
“Poletna šola je bila prvi sistematični poskus procesa internacionalizacije, fakulteta je danes polno internacionalizirana, ta šola je ostala eden izmed zelo pomembnih gradnikov tega.”
Darija Smiljanić in Amil Kamenica iz Bosne in Hercegovine ter dr. Ljubica Knežević Cvelbar so se pred dvajsetimi leti udeležili prve poletne šole na ekonomski fakulteti. Ko je Darja Smiljanič videla oglas za poletno šolo v Ljubljani, se je odločila, da bo razširila svoja obzorja, čeprav takrat ni bilo enostavno oditi iz Bosne v Ljubljano, bil je čas po vojni, potrebovala je vizo, pa tudi njene starše je zelo skrbelo …
“Ni nam manjkalo poguma in to je rodilo dobre rezultate.”
Amil Kamenica iz Sarajeva kar ne more verjeti, v kaj se je razvila poletna šola, začelo se je s 34 študenti, zdaj pa jih je več kot štiristo z vsega sveta. Na otvoritvi poletne šole, ki je bila hkrati tudi sproščena in prisrčna slovesnost ob dvajseti obletnici, je letošnjim udeležencem svetoval, naj med poletno šolo razširijo mrežo poznanstev, naj spoznavajo druge kulture, ker s tem lahko veliko pridobijo.
Pa tudi zabavajo naj se, jim priporoča Amil, ki se spominja, da je leta 2000 številne skrbelo, kako se bodo razumeli udeleženke in udeleženci prve generacije, saj je bil to čas konfliktov po razpadu države in po vojnah na Balkanu. Oni pa so se odlično razumeli, veliko so se družili in še zdaj ohranjajo prijateljske stike, je povedal Amil. Darija Smiljanič zdaj živi v Avstriji in dela v bančništvu, Amil Kamenica je ostal v Sarajevu, je svetovalec v finančnem sektorju.
Dr. Ljubica Knežević Cvelbar je bila tudi na prvi poletni šoli. Prišla je iz Črne gore. Študentom letošnje poletne šole je razkrila, da so leta 2000 obiskali Bled in takrat je na blejskem otoku pozvonila in si zaželela, da bi ostala v Sloveniji. Želja se ji je uresničila, zdaj je profesorica na Ekonomski fakulteti v Ljubljani:
“Delam na eni najboljših ekonomskih fakultet na svetu, živim v najlepšem mestu na svetu, v Ljubljani, in v najčistejši deželi na svetu, v Sloveniji. Danes je svet globalna vas, takrat pa smo morali iskati priložnosti. Če se je priložnost pojavila, si jo zgrabil.”
Tkanje vseživljenjskih vezi
“Tudi za predavatelje je sodelovanje na mednarodni poletni šoli odlična priložnost,” pravi dr. Alison Pearce z Univerze Northumbria v Newcastlu, ki poučuje mednarodni marketing. Že šest let sodeluje s poletno šolo ekonomske fakultete v Ljubljani. Nad fakulteto je navdušena, enako je z odličnimi gostujočimi profesorji, študenti, pa tudi nad Ljubljano, ki je zanjo eno najlepših mest:
“V posebno veselje mi je, da poučujem v predavalnici, v kateri je toliko narodnosti in študentov, ki prihajajo iz različnih izobraževalnih sistemov, kar je tudi izziv za predavatelja. Tu so profesorji z vsega sveta, s katerimi tri tedne sodelujemo in tako nastajajo delovne in prijateljske vezi za vse življenje.”
Pogovarjali smo se s študenti, ki so na poletno šolo prišli od vsepovsod, celo iz Avstralije, Kolumbije, Mehike … V Ljubljano so prišli z visokimi pričakovanji, pogosto pa so omenjali tudi slogan “Work hard party (play) hard”, kar pomeni, da nameravajo resno študirati, izpiti so namreč zelo zahtevni, pa tudi zabavali se bodo, seveda, saj so mladi in polni energije. Vsi so nam pripovedovali podobno: “Zagotovo nas čaka čudovita izkušnja.” Hvalijo program šole, organizacijo, ugled fakultete, Ljubljano in lepote Slovenije.
“Vsako leto dobivamo ambicioznejše študente,” opaža Danijela Voljč, ki vodi službo za mednarodno sodelovanje na EF. Poletna šola je tudi v organizacijskem smislu zelo zahteven zalogaj, a organizacijska ekipa je dobro utečena.
“Naša fakulteta v teh dneh prekipeva od mladostne energije,” je vzdušje opisala dr. Metka Tekavčič, dekanja ekonomske fakultete:
“Študentke in študenti s poletno šolo dobijo kakovostno mednarodno izkušnjo, saj je naša poletna šola ena najbolj prepoznavnih na področju ekonomskih in poslovnih ved v Evropi.”
Na poletni šoli EF se bodo tri tedne tkale tudi profesionalne in prijateljske vseživljenjske vezi, kar je vsaj enako pomembno kot predavanja in izpiti, ki prinašajo točke.
Revolucija, ki jo prinaša umetna inteligenca, se dogaja tudi v Sloveniji. Denimo v načinu pridobivanja pravnih informacij. Tudi o dilemah in odgovornosti v primeru UI halucinacij in prihodnosti uporabe umetne inteligence tako v pravu kot drugje, vključno z dobrobitmi kot nevarnostmi, ki jih lahko prinese.
Eden izmed ključnih razlogov, zakaj je Dunaj najboljše mesto na svetu za življenje, je zagotovo učinkovit javni promet. Podzemna železnica, tramvaji, avtobusi in vlaki ponujajo možnost hitre in poceni mobilnosti po celotnem mestu, vedno več ljudi tudi kolesari po dobro urejenih stezah, pešcem so namenjeni celo pametni semaforji. V avstrijski prestolnici načrtujejo še bolj učinkovito in okolju bolj prijazno mobilnost, eden izmed ključnih ciljev je, da bi imeli na 1000 prebivalcev samo še 250 avtomobilov, želijo si mesto pešcev in kolesarjev, med drugim razvijajo mrežo in infrastrukturo za tovorna kolesa. S prometom prihodnosti se ukvarjajo v posebnem mestnem mislišču Smart Wien. Kaj se lahko naučimo iz dunajskih praks in vizij? Preverjal je Luka Hvalc.
Zdaj, ko so se poplavne vode umaknile, je moč videti, kakšno razdejanje so pustile za seboj in kakšna ogromna škoda je nastala. Za tiste, ki imajo svoje premičnine in nepremičnine zavarovane, je poleg vseh nevšečnosti zdaj tudi čas, da se obrnejo na svoje zavarovalnice in zavarovalne zastopnike in prijavijo škodo, ki je nastala. Roki za prijavo škod so različni, a se bodo glede na okoliščine zavarovalnice prilagodile in jih ne bodo dosledno upoštevale. Kakšen je torej najbolj učinkovit postopek prijave škode? Na kaj moramo biti pozorni, katere dokumente in dokaze moramo zbrati, katere uničene stvari lahko zavržemo in katere shranimo do prihoda cenilca? Nekaj praktičnih nasvetov, kako do zavarovalnih odškodnin, do katerih smo upravičeni, bo z nami delil Samo Ravnikar, zavarovalni zastopnik v podjetju Avalon Tim.
Število primerov nasilja nad zaposlenimi v zdravstvu se povečuje. Gre za grožnje, pisne ali osebne, fizične ali besedne, za sovražne zapise na družbenih omrežjih, napade z orožjem in drugimi predmeti. Podatki kažejo, da nasilje na svojem delovnem mestu občuti povprečno 70 odstotkov zaposlenih v zdravstvu. O napadih v prejšnjih letih smo poročali tudi iz zdravstvenih ustanov v slovenski Istri, žal celo o smrtnih žrtvah. Zdravstveni delavci že dolgo opozarjajo na to, da je marsikdo soočanje z nasiljem že začel sprejemati kot del službe.
Lani so pri Gorski reševalni zvezi Slovenije izvedli rekordnih 667 intervencij, pri katerih so v 55 odstotkih pomagali tujim državljanom. Letos je bilo do zdaj v gorah manj nesreč, kot jih je bilo ta čas lani, a s povečevanjem obiska in turizma lahko pričakujemo več nesreč, ki se pogosto zgodijo tudi zaradi nepripravljenosti in neustrezne opreme. Kako opremljeni hodijo tuji obiskovalci v naše gore, koliko so seznanjeni z zahtevnostjo izbranih planinskih poti in kje iščejo informacije?
"Evalvacija bi morala biti vedno zadnji korak vsake reforme, saj nam pove, kaj je šlo narobe, kaj je bilo dobro in kaj je še treba narediti," pripoveduje dr. Matej Babšek, strokovnjak na področju socialnega varstva, ki je v svoji doktorski nalogi analiziral in ocenil reorganizacijo centrov za socialno delo leta 2018.
Irska je velika za dobre tri Slovenije, ima 4,7 milijona prebivalcev. Obe državi se soočata s podobnimi prometnimi izzivi, predvsem kako zagotoviti učinkovit javni promet in periferijo bolje povezati z mesti. Na Irskem želijo s konkretnim akcijskim načrtom v naslednjih letih občutno povečati število uporabnikov javnega prometa in hkrati vsaj za 10 odstotkov zmanjšati število prevoženih kilometrov z avtomobili na fosilna goriva. Kako bodo ozelenili javni promet? Katere so še druge prakse, ki bi jih morda kazalo posnemati? Kako trajnostno urejajo promet v prestolnici Dublin in kaj je knjižnica koles?
V zadnjih dveh desetletjih se je potrjeno pomanjkanje zdravil v Evropi povečalo za dvajsetkrat. Je kot bolezen, ki se vsako leto poslabša, zdravila pa še ni. Od več kot 5000 registriranih je na slovenskem trgu motena oskrba s približno 300 zdravili, odmeva zlasti pomanjkanje antibiotikov, zelo pereč problem je tudi motena oskrba z zdravili za kronične in redke bolezni. Kakšni so vzroki v ozadju motenj v preskrbi z zdravili, kako jo občutijo zdravniki in pacienti ter kakšno oviro predstavlja pri delu v lekarnah?
Možnost prostovoljne odločitve za 30-urni delovnik, ki hkrati zaposlenemu zagotavlja vse pravice polne zaposlitve, je eden izmed predlogov iz osnutka novele zakona o delovnih razmerjih, ki ga je prejšnji teden poslalo v javno obravnavo ministrstvo za delo. S sprejemom se zelo mudi zaradi rokov za implementacijo evropske zakonodaje, zato bo javna razprava trajala le še nekaj dni. Čeprav zakonsko podlago za 30-urni delovnik s tem šele dobivamo, so nekatera podjetja tako organizacijo dela že preizkusila in tudi uveljavila in bo vsaj v nekaterih branžah skoraj zagotovo postal stalnica, podobno kot delo od doma. Kakšne so praktične izkušnje, prednosti, spremembe, kakšne so pasti takšne ureditve, ki je ob vse pogostejši praksi nenehne dostopnosti in tudi vse pogostejši izgorelosti vse bolj nujen ukrep?
Tigrasti komarji vsako leto razširijo svoj življenjski prostor v nekaj novih evropskih regij, hitro se širijo tudi japonski komarji, na Cipru se je lani uspela uveljaviti tudi populacija komarja ščitarja, ki sicer mrzlih evropskih zim do zdaj ni mogla preživeti. Nove invazivne vrste komarjev pa prenašajo tudi viruse, ki povzročajo bolezni, s katerimi do zdaj v Evropi nismo imeli opravka. Mikrobiologinja dr. Nataša Knap Gašper z Inštituta za mikrobiologijo in imunologijo opisuje, kako so invazivne vrste sploh prišle v Evropo, hkrati pa izriše življenjske prostore komarjev in možne ukrepe za preprečevanje njihovega širjenja in zaščito pred boleznimi. Naša dopisnica iz Zagreba Tanja Borčić Bernard pa pojasni hrvaški načrt za zmanjševanje števila komarjev, ki vključuje izpuščanje sterilnih samcev v okolje.
Za marsikaterega kupca je nakup rabljenega vozila še vedno privlačen. Je pa zahtevnejši od nakupa novega, saj ima rabljeno vozilo že svojo zgodovino, ki je kupci praviloma ne poznajo. Na tržnem inšpektoratu opozarjajo na pasti, ki vas lahko doletijo, če se nakupa rabljenega avtomobila lotevate s preveliko mero zaupanja. Svetujejo, da je treba pred nakupom z vso skrbnostjo pregledati in preveriti, ali ima vse lastnosti, ki so jih prodajalci navedli v oglasu.
V zadnjega pol stoletja se je številčnost populacije sladkovodnih živalskih in rastlinskih vrst zmanjšala za 83 %, izginilo je 30 % sladkovodnih ekosistemov, pod različnimi stopnjami zaščite pa je vsega 17 % svetovnih vodotokov. Na Balkanu teče še nekaj zadnjih divjih rek v Evropi, a tudi te so zaradi klimatskih sprememb, neodgovornega razvoja, hidroelektrarn, onesnaženja in številnih drugih ekonomskih in neekonomskih dejavnikov vedno bolj ogrožene. Zato so pred nekaj dnevi v Karlovcu, mestu štirih rek, pod pokroviteljstvom globalne okoljevarstvene organizacije The Nature Conservancy v sodelovanju z nevladnimi okoljskimi združenji iz petih držav nekdanje Jugoslavije zagnali projekt United for Rivers, Združeni za reke, pod okriljem katerega želijo v prihodnjih letih zaščiti 400 kilometrov strug na trinajstih rekah.
V dveh mesecih je Sudan zapustilo skoraj pol milijona ljudi. V Darfurju živi več kot 5,6 milijona otrok, 270 tisoč jih je na novo razseljenih zaradi konflikta. Do začetka tega meseca so ubili več kot 330 otrok, skoraj 2.000 ranili. Z gosti analiziramo, kaj se dogaja v Sudanu, zakaj ta vojna ni v središču medijskega poročanja in zakaj Tomo Križnar pravi, da velesile tam izvajajo politiko: "ubij sužnja s sužnjem"?
Izredni profesor dr. Rok Zupančič z Obramboslovnega raziskovalnega centra Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani je prepričan, da so sedanje razmere na severu Kosova zelo napete. Rešitve za pomiritev strasti pa še ne vidi zelo hitro. Pravi, da je kosovska družba v zadnjih mesecih stopila vsaj sedem korakov nazaj v smeri sobivanja. Spregovori o tem, komu konflikt na severu Kosova koristi, o tem, kakšen je v resnici kosovski premier Albin Kurti, in kakšni so interesi velikih mednarodnih sil na Kosovu. Predstavi tudi enega izmed redkih primerov dobre prakse etničnega sobivanja in spregovori o tem, zakaj Slovenija nima tako velike politične vloge na Kosovu, kot si predstavlja.
Čeprav se letos bolj kot požarov bojimo poplav, je treba biti pripravljen na vse. Prihodnji mesec bo minilo leto od katastrofe na Krasu, ko smo ugotavljali, da Slovenija pri gašenju velikih gozdnih požarov ni dovolj samooskrbna. Sledile so obljube o boljši opremi, nakupu gasilskih letal in finančni pomoči. Damjan Zorc s svojima gostoma preverja trenutno stanje naših služb za reševanje in zaščito.
Slovenija je zelo slabo povezana s svetom, naša letalska povezljivost je celo med najslabšimi v Evropi. Ker so bili vsi poskusi spodbujanja boljših letalskih povezav do sedaj neuspešni, se je ponovno začelo govoriti o tem, da bi morala imeti Slovenija svojega letalskega prevoznika.
Ne glede na to, ali bo Slovenija uspela s kandidaturo za nestalno članico Varnostnega sveta v Organizaciji združenih narodov, je na mestu debata o dejanskem pomenu in vlogi mednarodnih organizacij, ki temeljijo na ureditvi po koncu II. svetovne vojne. Kaj se v resnici dogaja z reformo Varnostnega sveta? Kaj je z mednarodno diplomacijo?
Na Pohorju naj bi zraslo 56 vetrnih elektrarn. Kaj o postavljanju vetrnih elektrarn na Pohorju pravijo nekateri krajani, civilna iniciative, planinci in župana Slovenske Bistrice ter Zreč? V studiu z gosti pojasnjujemo tudi postopke in dileme umeščanja teh vetrnih elektrarn v okolje.
Na Pohorju naj bi zraslo 56 vetrnih elektrarn. Kako je mogoče, da investitor načrtuje vetrnico samo 150 metrov stran od bivalnega objekta? Zakaj postavljanje pred dejstvo ni pravi pristop pri pridobivanju zaupanja v vetrno energijo?
Recep Tayyip Erdogan ima pred seboj novih pet let na čelu Turčije, ki, kot kaže ostaja tudi pri predsedniškem sistemu. Rezultat kaže tudi na polarizirano turško družbo. Kaj pa bo to v prihodnosti pomenilo za regijo od Bližnjega vzhoda do Črnega morja ter Evropske unije? V Vročem mikrofonu analiziramo turške volitve.
Neveljaven email naslov