Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Včeraj so pri nas potrdili 5 novih okužb s koronavirusom, v Hrastniku in tamkajšnjem domu za starejše, ki ostaja žarišče, nobene. Skupnost socialnih zavodov pa po današnji odločitvi upravnega odbora ne bo več sodelovala v delovni skupini za covid-19. Želijo namreč, da se okužene premesti iz domov in dodatno kadrovsko pomoč, pristojna ministrstva pa se s tem ne strinjajo. Druge teme: V Avstrijo iz držav Zahodnega Balkana le še s potrdilom negativnega testa na koronavirus V Vinakrasu zavračajo, da je šlo pri obisku ministrice Aleksandre Pivec za korupcijo Za slovenskega predstavnika v Evropskem javnem tožilstvu imenovan Jaka Brezigar Kitajska zaprla ameriški konzulat v Čengduju
Drugi val pandemije pri nas v teh dneh doživlja nihanja, kar je po ocenah stroke, kot kaže, razmeroma dober znak. Vodja strokovne skupine za covid-19 pri vladi Bojana Beović namreč ocenjuje, da ob takem trendu v prihodnosti dodatni ukrepi ne bodo potrebni. Nekoliko bolj zaskrbljujoče pa je dejstvo, da so včeraj v hrastniškem domu starejših potrdili še 13 novih okužb, skupno 52, dva okužena stanovalca sta tudi umrla. Druge teme: Z današnjim dnem ob nedeljah znova odprte trgovine Bo jutri na vzhodu Ukrajine potihnilo orožje? Poljska napovedala odstop od Istanbulske konvencije Umrla Olivia de Havilland, zvezda filma V vrtincu
Zadnji julijski konec tedna se je začel dolgimi kolonami na mejnih prehodih, zlasti na meji s Hrvaško, kjer so nekateri bili prisiljeni čakati tudi več kot 4 ure. Mejni prehod Obrežje pa denimo letos v primerjavi z lanskim rekordnim letom beleži precej manj prehodov, zato promet tam poteka brez zastojev. Več jih pričakujejo na najbolj prometnih prehodih s Hrvaško prihajajočo noč, zlasti pa jutri popoldne. Druge teme: Pri Ruski kapelici pod Vršičem danes potekala spominska slovesnost Danes pri nas 14 okužb, a še ne gre za umirjanje drugega vala, poudarja stroka S koronavirusom se je doslej okužilo več kot 16 milijonov ljudi Državna prvaka v teku na 100 metrov sta Maja Mihalinec in Nick Kočevar
Včeraj so pri nas potrdili 19 novih okužb s koronavirusom, nobene med njimi v največjem žarišču v Hrastniku. V tamkajšnjem domu starejših se razmere počasi stabilizirajo. Med drugim urejajo cone za ločevanje okuženih, kadrovsko podhranjenost pa rešujejo s pomočjo medicinskega osebja iz drugih domov. V oddaji tudi o tem: - Obeta se 30 milijonov evrov za nove zaposlitve v domovih za starejše - Protestniki v središču Ljubljane v ospredje postavili ženske in problematiko spolnega nasilja - Evropska komisija s strategijo proti zlorabi otrok - Veličastna Hagija Sofija znova mošeja
Razmere v domu starejših v Hrastniku, kjer so doslej odkrili 40 okužb s koronavirusom, so za zdaj stabilne, je ob današnjem obisku v domu ocenil minister za zdravje Tomaž Gantar. Po njegovih besedah je ekipa hrastniškega doma izurjena in lahko z dodatno pomočjo razmere obvladuje. Minister za delo Janez Cigler Kralj pa je v luči prostorske stiske v domu povedal, da se s pristojnimi pogovarjajo o možnostih za graditev novega doma za starejše. Druge teme: - Vlada odpravila prepoved obratovanja trgovin ob nedeljah in dela prostih dneh - Ministri morajo od konca julija posredovati nabor prihrankov za rebalans proračuna - Evropski parlament zahteva spremembo dogovora o večletnem finančnem okviru - Svet jeseniške bolnišnice vztraja pri izbranem kandidatu za direktorja
Vlada je na Brdu pri Kranju razpravljala o tem, kako čim učinkoviteje počrpati 10 milijard evrov in pol evropskih sredstev za obnovo po pandemiji, namenjenih Sloveniji v okviru včerajšnjega zgodovinskega dogovora v Bruslju. Prav načrt zato, kako bo Slovenija porabila ta denar - zlasti nepovratna sredstva - pa je tudi pogoj, da bo Slovenija dejansko lahko porabila ta denar. V hrastniškem domu starejših občanov po izbruhu koronavirusa še naprej kritično Po svetu potrdili več kot 15 milijonov okužb s koronavirusom Kdo bo vodil Nacionalni preiskovalni urad? Nogometaši Celja in Olimpije odločajo o naslovu državnega prvaka
Slovenska stran se s pogajanj o svežnju pomoči za obnovo evropskega gospodarstva po pandemiji vrača zadovoljna. Kot je po vrhu v Bruslju povedal premier Janez Janša, lahko namreč Slovenija iz celotnega svežnja za obnovo računa na 10,5 milijarde evrov, kar je več od pričakovanj. Drugi poudarki: - Včeraj potrdili 24 novih okužb s covidom 19, od tega 11 v Hrastniku - Avstrija uvaja dodatne protikoronske ukrepe, med njimi tudi zaostritve na meji - Francija kitajskemu Huaweiju ne bo prepovedala vlaganja v omrežja 5G - Novomeški poletni večeri s pogovori in predstavami vse do konca avgusta
V tretje ni šlo rado, v Bruslju se na vrhu voditeljev povezave še četrti dan - ali bolje rečeno noč - podajajo v iskanje dogovora o vsebini svežnja pomoči po pandemiji. Najnovejši predlog, ki je na mizi, predvideva, da bo v skladu 750 milijard evrov - dobra polovica od tega naj bi bila nepovratnih sredstev, preostalo pa posojila, a tudi na račun kohezijskih sredstev. Druge teme: - V Sloveniji na dnevni ravni sedem novih okužb z virusom, aktivnih je 237 primerov - V prvem mesecu unovčenih skoraj 150 tisoč turističnih bonov - OECD Slovenijo poziva k zdravstveni in pokojninski reformi - Protestniki za javno RTV, programski svet brez odločitev
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
V Sloveniji smo včeraj ob nekaj več kot tisoč testih odkrili 19 primerov okužbe s koronavirusom. Glavno žarišče ostaja občina Hrastnik, kjer so včeraj odkrili 6 okužb. V skladu z odločitvijo vlade bo od ponedeljka na mejah veljal spremenjen režim. Policija bo karantenske odločbe tokrat izdajala in vročala na vseh mejnih prehodih. Ostale teme: - V središču Ljubljane 12-ti petek zapored protivladni protestniki - Banke po treh mesecih končno podelile prva posojila z državnim jamstvom - Voditelji Unije na vrhu v Bruslju o svežnju za obnovo po pandemiji - Prehranski varuh pogajalce v žitni verigi poziva k dogovoru
Slovenska vojska - finančno in kadrovsko podhranjena - naj bi v prihodnjih šestih letih za naložbe prejela skupno 780 milijonov evrov. Tako predvideva poseben zakon, ki ga je spisala vlada, po prvi obravnavi so mu v državnem zboru, ob kritikah iz opozicije, za zdaj prikimali. V pregledu novic dneva tudi: - O nedeljskem zaprtju trgovin šele septembra - V Boxmarku bodo do jeseni odpustili še do 350 ljudi - Srbija in Kosovo po 20-ih mesecih obnovila dialog - Tekačica Maruša Mišmaš Zrimšek z drugo najboljšo znamko vseh časov
V parlamentu se na odboru za kulturo nadaljuje na burna razprava o predlogih novel treh medijskih zakonov, ki so tako v domači kot tudi mednarodni javnosti naleteli na ostra nasprotovanja. Medtem ko pristojni minister Vasko Simoniti navaja, da so spremembe zakona minimalne, generalni direktor RTV-ja Igor Kadunc svari, da bi s temi spremembami za delovanje javnega medija zmanjkalo 23 milijonov evrov. - Ustavni sodniki zadržali izvrševanje dela protikoronske gradbene zakonodaje - Sodeč po odzivih bi lahko trgovine ob nedeljah ostale zaprte - Hitro širjenje virusa na Balkanu; je pri nas epidemija že dosegla vrhunec? - Ponudba zagrebškega Dinama Matjaža Keka ni prepričala, saj ostaja selektor nogometne reprezentance
Tik pred zdajci je koalicija odločila, da vendarle podaljša izjemno kratko, le petdnevno javno razpravo o spremembah medijske zakonodaje, ki bi se sicer iztekla jutri. Na nezadovoljstvo, pa tudi to, da predlogi sprememb niso bili koalicijsko usklajeni, je nakazoval že sinočnji poziv Desusa o podaljšanju roka. Da se bo to zgodilo, je popoldne potrdil tudi predstavnik ministrstva za kulturo. To ima namreč zadnjo besedo; vsaj na spletu pa do zdaj ni sprememb, rok za oddajo pripomb ostaja jutrišnja sreda. Preostale teme oddaje: - Zelena luč preiskovalni komisiji o nabavi zaščitne opreme med epidemijo - Analiza o izplačevanju dodatkov za delo v času epidemije bo pripravljena do konca leta - Dobro poslovanje Gorenja in nova naročila odložila napovedano odpuščanje - Pandemija okrnila francosko praznovanje državnega praznika
Sto let po fašističnem požigu simbola slovenstva sta podpis o prenosu lastništva te zgradbe v roke slovenske manjšine s svojo prisotnostjo počastila slovenski in italijanski predsednik Borut Pahor in Sergio Mattarella, pred tem sta z roko v roki položila vence k spomeniku bazoviškim junakom in k spominskemu obeležju na bazoviški fojbi. Ostale novice: Aplikacija, ki bo obveščala o stikih z okuženimi, za vse prostovoljna. DeSUS poziva k podaljšanju roka za javno razpravo o medijski zakonodaji. Delež neuspešnih na maturi letos večji, a ne zaradi korone. Duda za las ostaja poljski predsednik, volilna udeležba najvišja v četrt stoletja.
Narejen je nov korak proti uvedbi aplikacije za sledenje okužbam z novim koronavirusom. Podlaga zanjo je od sobote veljaven četrti protikoronski zakon, Ministrstvo za javno upravo pa je danes objavilo poziv razvijalcem digitalnih rešitev v oblaku. Ti imajo do srede opoldne čas, da oddajo ponudbe za izdelavo aplikacije, ki mora biti nared do začetka avgusta. Druge teme: - Jutri v Trstu podpis sporazuma o vrnitvi Narodnega doma v slovenske roke - Burni odzivi na Janšev zapis ob obletnici pokola Bošnjakov v Srebrenici - Dialog med Srbijo in Kosovom vendarle stekel - Vzporedne volitve kažejo na tesen boj za novega poljskega predsednika
Današnji dan je tako kot minula poletja minil v znamenju dolgih kolon pred mejnimi prehodi s Hrvaško. A številne, ki se v teh dneh odpravljajo na oddih k našim južnim sosedom letos pestijo drugačna vprašanja kot lani. So v prtljagi tudi maske, te bodo namreč v hrvaških trgovinah znova obvezne, koliko novih okužb so potrdili pristojne hrvaške službe - včeraj rekordnih 140 novih primerov. V oddaji še: - Ob 34 novih primerih pristojni svarijo pred vnosom okužb na zasebna druženja - Ob obletnici grozot v Srebrenici pozvi k zakonski prepovedi zanikanja genocida in holokavsta. - Na ulicah Beograda tudi nocoj protestniki, o nasilju ne poročajo
Po skokovitem porastu okuženih z novim koronavirusom v državah Zahodnega Balkana sta o usklajenem odzivu na vnovično širjenje virusa na Otočcu to popoldne govorili slovenska in hrvaška delegacija s predsednikoma obeh vlad na čelu - Janezom Janšo in Andrejem Plenkovičem. Gre za prvo srečanje slovenskega in hrvaškega premierja po letu 2017. Preostale teme oddaje: - Janša: Ministra Hojsa sem prosil, naj še enkrat premisli o odstopu - Prekuženost v Sloveniji nižja, kot so ocenili maja - Na čelu Darsa Valentin Hajdinjak - Stritarjeva nagrada Veroniki Šoster
Državni zbor je potrdil četrti protikoronski zakon, s katerim se vlada pripravlja na drugi val epidemije covida-19. Razburja predvsem uvedba mobilne aplikacije za sledenje okužbam, zaradi katere je opozicija napovedala vložitev zahteve za ustavno presojo. - Janša: Dogovor o svežnju za okrevanje mora biti čim bliže predlogu Evropske komisije - Trump mora tožilcem pokazati svoje davčne napovedi - Poziv predsedniku Pahorju, naj ne položi venca pred bazoviško fojbo
Vlada je znova zaostrila ukrepe za zajezitev širjenja koronavirusa. Po novem bo zbiranje ljudi omejeno na največ 10, pod določenimi pogoji do 50 - če bo organizator vodil evidenco z osebnimi podatki. Spremembe sicer ne veljajo za število ljudi v gostinskih lokalih ali na avtobusih, dovoljene so tudi maše. - Beograd znova v primežu protestov - Tujim študentom v Združenih državah grozi izgon - Z ustanovitvijo Fundacije se v ponedeljek tržaški Narodni dom vrača Slovencem
Neveljaven email naslov