Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Šolarji se v učilnice ne bodo vrnili še vsaj prihodnji teden, tudi vrata vrtcev ostajajo priprta. Nekatere dejavnosti so sproščene, omejitve gibanja in zbiranja se podaljšujejo. Nekaterim nasprotnikom vladnih ukrepov je zavrela kri, nekaj sto se jih je zbralo v središču prestolnice, kjer so se spopadli s policisti. Ti so proti izgrednikom uporabili vodni top. Drugi poudarki oddaje: - Protikorupcijska komisija zaznala vrsto nepravilnosti pri nabavi zaščitne opreme; - Spoštovanje vladavine prava bo pogoj za evropsko pomoč po pandemiji; - Trump skuša s tožbami izpodbijati delne izide predsedniških volitev; - Poslovneža Sergeja Racmana v Kanadi aretirali na njegovo željo.
Končuje se sreda, ki kljub drugačnim pričakovanjem še ni prinesla odgovora - ali Trump ali Biden? Izenačen boj za predsedniški stolček je pozornost svet vsaj za nekaj trenutkov preusmeril iz vsakodnevnih poročil o vnovičnem širjenju virusa, tudi pri nas: - V Sloveniji hud pritisk na bolnišnice še vsaj dva tedna; - Evropski finančni ministri ZA čim hitrejšo protivirusno pomoč Unije. - Na Metelkovi 6 namesto nevladnikov Prirodoslovni muzej? - V Kanadi prijeli popadlega poslovneža Sergeja Racmana.
Dobrih 24 ur po terorističnem napadu v središču avstrijske prestolnice je ta mirna - tudi zaradi začetka karantene - še vedno pa pretresena zaradi krvavega pohoda, ki je zahteval štiri smrtne žrtve, med ranjenimi pa so trije ljudje še v kritičnem stanju. Odgovornost za strelski pohod mladega skrajneža je prevzela Islamska država, danes so se vrstile aretacije, svojo ogroženosti so začele ocenjevati številne države, tudi Slovenija. Ostale teme. - Ameriške volitve na vrhuncu, vendar bi na končne rezultate lahko čakali tudi več tednov - Zaradi covida-19 bolnišnice pokajo po šivih. Janša: trd boj bo trajal najmanj mesec dni - Stanovske nagrade za animirana filma Maček Muri - Tekma in Vojna besed ali spoštljiva tišina - Rogliču kronometer na Vuelti in dragocena prednost za zadnje etape
Z Dunaja nocoj prihajajo novice o domnevnem terorističnem napadu v bližini tamkajšnje sinagoge v središču mesta. V streljanju naj bi bil ubit najmanj en človek, več je ranjenih. Policija je ljudi pozvala, naj se izogibajo središča mesta in naj ne uporabljajo javnega prevoza. Ostale teme: - V bolnišnicah proti koncu tedna pričakujejo tisoč bolnikov s covidom - Tudi ostala Evropa ustavlja javno življenje; v Franciji več kot 50 tisoč okužb v enem dnevu - Združene države v pričakovanju predsedniških volitev - Spodletel poskus razrešitve generalnega direktorja RTV Slovenija
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Pri nas so včeraj ob 6 tisoč 710-ih testih potrdili tisoč 796 okužb s koronavirusom ali 26,8 odstotka. Odstotek potrjenih okužb glede na število testiranj je sicer znova nekoliko nižji kot pred dnevi, a v bolnišnicah opozarjajo, da so razmere vse bolj kritične. Ker se bo število hospitalizacij še povečevalo, bolnišnice pospešeno pripravljajo nove postelje za covid bolnike. Še nekaj poudarkov: Ob dnevu reformacije slavimo rojstvo slovenskega knjižnega jezika. V Berlinu po dolgih letih zamud začelo delovati novo letališče. V 91-em letu starosti umrl legendarni škotski igralec Sean Connery. Roglič na kolesarski dirki po Španiji zadržal rdečo majico vodilnega.
Enotnost je tisto, kar šteje v času virusa in krize, ki jo je povzročil; odmeva pred jutrišnjim praznikom, ko bomo zaznamovali dan reformacije, v spomin na očeta slovenske pisane besede Primoža Trubarja. Po njegovi zaslugi se bomo v prihodnjih minutah oddaje razumeli na daljavo - in to v časih, ko velja od daleč držati skupaj. V oddaji tudi: - V Varšavi nocoj še bolj množično proti omejevanju pravice do splava; - Francija na nogah zaradi terorizma, del muslimanskega sveta zaradi Macrona; - Močan potres na skrajnem zahodu Turčije zahteval najmanj 17 življenj; - Roglič po novi zmagi na čelu kolesarske dirke po Španiji.
Današnji dan mineva v pričakovanju novih navodil glede obvladovanja koronavirusne epidemije pri nas. Vlada skupaj s strokovno skupino o tem prav zdaj razpravlja na Brdu pri Kranju. Na mizi naj bi imela predlog šolske ministrice o podaljšanju počitnic za osnovnošolce in dijake za teden dni. Unicef medtem poziva, da naj šole ostanejo odprte zato, da se vrzel med izobraževanjem v revnih in bogatih državah ne bi še bolj povečevala. Kako se bo odločila vlada bo znano jutri. Ostale novice: Spoštovanje protikoronskih ukrepov bo nadziralo še več inšpektorjev. Avstrija, Nemčija in Poljska z novimi dnevnimi rekordi okužb. NSi in DeSUS bi se pogovarjala z Jožetom P. Damijanom o novi koaliciji, SMC pa ne. Spopadom v Gorskem Karabahu ni videti konca.
Po današnjih novih rekordih je vodja svetovalne skupine Bojana Beovič zdravstvenim ustanovam priporočila, da prednostno testirajo ogrožene skupine, tiste ki imajo stike z njimi in tiste, ki imajo veliko stikov. Če želimo krivuljo, ki se še vedno strmo vzpenja obrniti, moramo resnično spoštovati omejitvene ukrepe, pa je danes znova opozoril direktor klinike Golnik Aleš Rozman. - Predsednik Pahor in ombudsman Svetina: protikoronski ukrepi sorazmerni posegi v človekove pravice - Tudi Nemčija in Francija zelo zaostrujeta ukrepe - Darko Muženič zahteva zaustavitev razpisa direktorja NPU-ja - Roglič po etapni zmagi na dirki po Španiji 13 sekund za vodilnim
Danes je začela veljati omejitev gibanja na občine za zajezitev širjenja koronavirusa. Policisti bodo spoštovanje ukrepa poostreno nadzirali, za zdaj večjih kršitev ni bilo. Psihologi opozarjajo, da so epidemiološke razmere izziv za vse, zato ljudem svetujejo, naj ostanejo aktivni in ohranijo mirno kri. Včerajšnji 26-odstotni delež pozitivnih na koronavirus je sicer nekoliko manjši kot pretekle dni, rezultati ukrepov pa naj bi bili vidni v prihodnjih dneh. V oddaji tudi: - Večina v parlamentu proti referendumu o naložbah v vojaško opremo; - Izbiro izvajalcev del za drugi tir zapletajo dodatne pritožbe; - Roman Žveglič novi predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice; - Jenkov nagrajenec Branko Mozetič s Sanjami v drugem jeziku.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Gibanje bo od torka spet omejeno na občine. Omejitev bo en teden veljala za vso državo, potem pa naj bi jo postopno odpravljali po tistih regijah, ki bodo najuspešnejše pri zajezitvi širjenja koronavirusa. To je premier Janez Janša - podobno kot pred osmimi dnevi ob napovedi razglasitve epidemije - v večernih urah sporočil prek twitterja. Tam se je odzval tudi na sporočilo ministrstva za zdravje o povečanju zmogljivosti za bolnike s covidom, da bo v prihodnjih dneh na voljo več kot 700 postelj. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: Ob dnevu suverenosti pozivi k enotnosti v boju zoper epidemijo. Francija po okužbah prehitela Španijo, ta spet z izrednimi razmerami. Motokrosist Gajser blizu ubranitvi naslova prvaka, v formuli 1 Hamilton podrl Schumacherjev rekord.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
V soboto se v Sloveniji za en teden zapirajo vse nenujne dejavnosti, kar naj bi dodatno pripomoglo k zajezitvi širjenja koronavirusa, je popoldne sporočil premier Janez Janša. Poleg povečini že zaprtih gostinskih obratov bodo delo znova prekinili hoteli, frizerski in kozmetični saloni, pa tudi trgovski centri z izjemo živilskih trgovin in tistih z gradbenim materialom. V ponedeljek bodo za en teden vrata zaprli študentski in dijaški domovi, delno pa tudi vrtci. Drugi poudarki: - Vlada sprejela sklep o nedopustnosti referenduma glede sredstev za vojsko - Pogajalci v Cimosu dosegli dogovor o presežnih delavcih - Nagrada Saharov za svobodo misli beloruski demokratični opoziciji - V Muzeju za arhitekturo odprli razstavo stolov Nike Zupanc
Po državi je 8 tisoč 860 aktivnih primerov okužbe s koronavirusom, največ doslej - koronavirusna bolezen je doslej pri nas terjala 202 smrtni žrtvi. Hospitaliziranih je 333 bolnikov - med njimi je tudi pet otrok, in sicer v ljubljanskem kliničnem centru. Včeraj so v bolnišnice sprejeli 60 dodatnih bolnikov s covidom-19, 32 pa jih je ozdravelo in so jih odpustili domov. Bolnišničnih postelj je za zdaj dovolj, dodanih je do 12 ležišč na dan, pravi zdravstveni minister Tomaž Gantar. Preostale teme oddaje: - Poslanci sprejeli več pomembnih, tudi presenetljivih odločitev. - Britanske oblasti se vračajo za pogajalsko mizo z Unijo. - Gorski Karabah postaja šahovnica igre velesil. - Nov vodni vir v Slovenski Istri bo najverjetneje Suhórca.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Jutri bo za celotno državo vnovič razglašena epidemija, napoveduje premier Janez Janša. Novico je objavil med nocojšnjim srečanjem predstavnikov vlade in strokovne svetovane skupine, ki na Brdu pri Kranju usklajujejo morebitne dodatne ukrepe. V oddaji tudi: - Množični shodi: v Parizu za svobodo izražanja, v Minsku znova proti Lukašenku; - V Gorskem Karabahu ob kršitvi premirja dodatne smrtne žrtve; - Frankfurt letos virtualno gostil največji knjižnji sejem na svetu; - Nogometaši Olimpije premagali Celje, zmagi kanuista Božiča in motokrosista Gajserja.
Skokovit porast okužb s koronavirusom v preteklih dneh - včeraj je s 898-imi na novo okuženimi padel še en neslavni rekord - nas je pripeljal na rob meje za razglasitev epidemije, kar pa se ne bo zgodilo samodejno, poudarja vladni govorec Jelko Kacin. Jutri zvečer se bo sešel krizni del vlade s svetovalno skupino. Koronavirusna kriza pa je, kot opozarjajo številni na današnji dan revščine - to še poglobila: - Lani pod pragom tveganja revščine vsak osmi prebivalec Slovenije; - Iz Gorskega Karabaha novo sporočilo o prekinitvi ognja; - 'Koronske' volitve na Novi Zelandiji utrdile moč zdajšnje premierke; - Nogometaši Maribora v gosteh premagali Gorico kar s 4:0.
Neveljaven email naslov