Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
6300 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Pogovor z uglednim politologom in analitikom Ianom Bremmerjem o Trumpovi Ameriki, Putinovi Rusiji, Kitajski, brexitu, globalizmu in populizmu
Ian Bremmer je pred kratkim izdal knjigo z naslovom Us Vs. Them: The Failure of Globalism (Portfolio, 2018). Gre za uspešnico, v kateri cenjeni ameriški politolog in analitik zagovarja trditev, da volivci ob glasovanju za Donalda Trumpa nikakor niso bili zavedeni, ampak so se zelo dobro zavedali, koga volijo in zakaj. Čeprav so Donalda Trumpa dobro poznali, so se namerno odločili zanj ali pa so vsaj posredno omogočili njegovo izvolitev s tem, da se glasovanja sploh niso udeležili. Šlo je za protestne glasove.
Ian Bremmer je ustanovitelj svetovalne družbe Eurasia Group in od leta 2013 profesor na New York University. Z njim smo posneli intervju za podkast Frekvence X o uporu poražencev globalizacije. Pogovor objavljamo v celoti.
Gospod Bremmer, kako vidite Trumpovo zmagoslavje in vzpon skrajne desnice v Evropi? Je mogoče najti podobnosti in povezave v obnašanju volivcev v ZDA in v Evropi?
“Absolutno. V obeh primerih imamo množice ljudi, ki imajo občutek, da politične in gospodarske elite, ki so blizu oblasti, ne delujejo več v njihovem interesu. Ta množica je prepričana, da je nanjo pozabila tudi intelektualna elita in množični mediji. Veliko ljudi je izgubilo službe in se upravičeno čuti odrinjene, tukaj je še vse bolj aktualno vprašanje migracij. Seveda so izkušnje ljudi v ZDA vendarle drugačne kot na primer v Franciji, Veliki Britaniji, Nemčiji ali Italiji, a na splošno imajo vsi zelo podobne skrbi, kar vodi v protestne glasove. Tako imamo zdaj že serijo protestnih glasovanj proti elitam, kar je okrepilo nekaj povsem drugačnega, pridobile so politične skupine praviloma na desni strani političnega spektra in s senzibilnostjo do nacionalizma.”
Pravite, da je razmah populizma v ZDA in Evropi pravzaprav reakcija na globalizacijo. Dejstvo je, da živimo v negotovih časih, a vseeno, smo preveč optimistični, če mislimo, da je populizem vendarle že dosegel vrhunec in se bo umiril?
“Morda smo res preveč optimistični … Nekateri so verjeli, da je izvolitev Emmanuela Macrona za predsednika Francije nakazovala konec valu populizma, a seveda temu ni bilo tako. Nekaj je potrebno razjasniti takoj: ob vsem populizmu, ki nas obdaja, imajo ljudje občutek, da so njihove države zelo razdeljene, da institucije ne delujejo ravno legitimno, da sistem enostavno ne deluje. Tako mislijo navkljub 3,7 – odstotni globalni ekonomski rasti, navkljub zelo dobro delujočem gospodarstvu v Združenih državah in zelo nizki brezposelnosti. Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Pred nekaj mesecev ste bili tudi v švicarskem Davosu, kot opazovalec na svetovnem gospodarskem forumu. Tudi sicer podrobno spremljate dogajanje v Evropi. Kako vidite brexit, kaj predstavlja z globalnega vidika?
“Menim, da so imeli Britanci v teoriji mnogo upravičenih razlogov, zaradi katerih so volili za brexit. Zmožnost britanske vlade in njenih politikov, da implementirajo oziroma uresničijo izstop, pa se je očitno izkazala za nično. Posledica je izjemno nedelujoč politični proces, ki močno duši celoten sistem. Politika v Veliki Britaniji se zdaj posledično ukvarja samo z izstopom. To močno vpliva na britansko gospodarstvo, zaposlitve se selijo drugam in izid je še vedno precej negotov. Z mednarodne perspektive predstavlja brexit kolektivno jezo večine volivcev, ki so odšli na volišča v relativno majhnem številu, dobili pa ne bodo tistega, kar želijo. Velika Britanija bo postala šibka, Evropa bo postala šibka, oslabljeni pa bodo tudi transatlantski odnosi.”
“Nezadovoljstvo je čutiti navkljub izhodu Evrope iz recesije. Kakšna bosta šele vzdušje in miselna naravnanost, ko se bodo razmere na področju globalne ekonomije v prihodnjih letih obrnile na slabše? Kako bo s populizmom? Dejstvo je, da se bo stanje močno poslabšalo.”
Kako pa ocenjujete vlogo in poteze Rusije, tudi v luči novih konfliktov z Ukrajino?
“Rusi imajo občutek, da Zahodu ni mar zanje. Nato se je razširil, Evropska unija se je povečala, oni pa niso člani teh organizacij. Po razpadu Sovjetske zveze ni bilo pomembnega načrta za nadaljnjo usodo bivših sovjetskih republik. Ruskemu gospodarstvu ne gre pretirano dobro, je zelo kleptokratsko, politične reforme pa so v Rusiji praktično ugasnile. Posledično je Putin zelo protizahodno, zlasti pa zelo protiameriško nastrojen. Pripravljen je narediti vse, da bi zamajal in poglobil delitve, razpoke znotraj Evrope in ZDA. To je bilo videti pri intervenciji med ameriškimi volitvami, potezah med referendumom o Brexitu, širjenju vojne v Ukrajini. Rusi tako opozarjajo, da ne bodo tolerirali igračkanja z njimi na njim lastnem dvorišču, na področjih, ki so zanje prioritetna glede državnih in strateških interesov.”
Ampak vseeno: dopuščate možnost, da bi se Trump in ZDA nekega dne vendarle bolj povezala z Rusijo ali celo Kitajsko?
“Kratkoročno je praktično nemogoče, da bi ZDA postale zaveznik z Rusijo. Razlog je v dogajanju ob volitvah in pa tudi v preiskavi, ki poteka o Trumpovi kampanji in njegovi družini. Srednje in dolgoročno pa je vsekakor mogoče, da če se bodo odnosi med ZDA in Kitajsko slabšali, bodo Rusi začeli Kitajsko dojemati kot grožnjo, predvsem ekonomsko. Morda bi se zato lahko Rusi želeli povezati s ZDA, da bi tako omejili kitajsko moč.
Možno je tudi, da bi se v 10 do 15 let vsaj delno uresničile teze o tako imenovani skupini dveh-G2, torej da bi se zbližali ZDA in Kitajska. Za uresničitev takšnega scenarija bi moralo biti vloženega veliko truda. Predvsem truda s kitajske strani, da bi se počutili bolj sproščene in stabilne znotraj globalne ureditve z novimi institucijami. Hkrati bi moralo biti tudi več volje do sklepanja kompromisov z ameriške strani, ki pa jih v preteklosti ZDA niso bile vajene.”
Ena izmed tez v vaši knjigi Us Vs. Them: The Failure of Globalism je, da bodo avtomatizacija, roboti in umetna inteligenca vodili do nove populistične reakcije. Zakaj?
“Menim, da avtomatizacija, roboti in 3D-tiskanje odžirajo zaposlitve ljudem v bistveno večjem deležu, kot pa prosta trgovina in globalizacija. Prav mogoče je, da bodo nove tehnologije ustvarile nova delovna mesta, morda celo več delovnih mest, kot smo jih imeli nekoč, o tem sicer težko natančno sodim … Je pa jasno, da v naslednjih 5 do 10 letih ljudje, ki jih bo nova tehnologija zamenjala na njihovih delovnih mestih, nimajo in ne bodo imeli ustreznega izobraževanja, da bi se izpopolnili na novih delovnih mestih in zato se bodo počutili zavržene. To velja tako za bele kot modre ovratnike. Vlade se s tem izzivom ne ukvarjajo dovolj resno.”
Ena izmed klasičnih populističnih tez je, da priseljenci kradejo službe. Podobna stališča je slišati tako v ZDA kot v Evropi, a dejstvo je, da meje in zidovi ne bodo rešili problemov. Kakšen je vaš pogled na priseljensko politiko v ZDA in Evropi?
“Priseljenska politika mora odražati dejstvo, da gre za spreminjanje potreb po raznih veščinah in poklicih v razvitejših državah. V Nemčiji na primer zelo potrebujejo delovno silo, vendar ne potrebujejo nujno delovnih uslug, ki bi jih lahko v večini opravili na primer begunci iz Sirije. Večje so potrebe po višje usposobljeni delovni sili. Tudi Američani so v preteklosti imeli precej večjo potrebo po nižje kvalificirani delovni sili kot jo imajo danes. Težnja vsakega modernega direktorja je pač ustvariti večji zaslužek z manj zaposlenimi ljudmi. Visoko izobraženi migranti, na primer znanstveniki, bodo vedno iskan kader in se lahko preselijo praktično kamorkoli, večinski delež tako ekonomskih migrantov, ki iščejo boljše poslovne priložnosti, kot migrantov, ki bežijo iz strahu pred nasiljem iz svojih domovin, pa bo imelo večje težave pri zaposlitvi v državah, v katere želijo migrirati.”
Tukaj so še klimatske spremembe …
“Res je. Veliko je klimatskih beguncev iz revnih držav Afrike, česar pa v Evropi in ZDA še ne občutimo zelo, saj gre predvsem za prehode med revnimi državami. Premalo govorimo o klimatskih beguncih, ki so že dejstvo, njihovo število bo žal le še naraščalo. Gre za ranljive in zelo revne skupine.”
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Epidemija v Sloveniji se še naprej umirja, a se je trend padanja števila novih primerov okužbe s koronavirusom upočasnil. Po najnovejših podatkih je v rdečem območju, ki v skladu z vladnim načrtom omogoča sproščanje nekaterih ukrepov, le še šest regij. V tistih devetih, ki so do sredine vladne odločitve o odpiranju nekaterih dodatnih dejavnosti izpolnjevale pogoje za to, pa so se danes odprle nekatere trgovine, kulturne ustanove in smučišča. Druge teme: - Branimir Štrukelj: odklonitev testiranja ne more biti podlaga za odpoved delovnega razmerja - Astrazeneca za 60 odstotkov zmanjšala prve dobave cepiva Evropski uniji - Na protestih za izpustitev Navalnega v Rusiji aretiranih več kot 2.600 ljudi - Slovenske smučarske skakalke s prvo ekipno zmago
Z jutrišnjim dnem se znova odpirajo smučišča, ki jih boste lahko obiskali v svoji statistični regiji in z negativnim testom na koronavirus. V treh četrtinah države, kjer se širjenje virusa očitno umirja, bodo vrata znova lahko odprli muzeji, galerije in knjižnice. Danes je kar nekaj prahu dvignilo za ponedeljek napovedano testiranje vzgojiteljev in učiteljev, preden se vrnejo v učilnice. Preostale teme oddaje: - Ministra za delo čaka interpelacija; Desus ni prispeval podpisov - Spremembe na policiji, Policijski sindikat ni zadovoljen - Sredi Ljubljane popoldne znova glasno zaradi prevzema Roga - Informativa - kažipot za nova znanja letos na spletu
V šolah in vrtcih so se že začeli pripravljati na načrtovano odpiranje prihodnji torek. Večjih organizacijskih težav ne pričakujejo, nekatere pa skrbi, ali bodo imeli dovolj kadra, saj doma ostajajo zaposleni, ki imajo otroke v petem in šestem razredu. Tisti učitelji, ki se vračajo, pa se bodo morali po besedah pristojne ministrice v ponedeljek obvezno testirati. Ostale teme: - Onkološki inštitut: Zavreči cepiva bi bilo strokovno sporno - Sindikati vložili zahtevo za ustavno presojo členov o prisilnem upokojevanju - Biden mandat začel s spopadanjem z epidemijo - Evropski voditelji usklajujejo zajezitvene ukrepe
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija in celovit pregled dnevnih dogodkov, ki je na sporedu ob 22h. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Dogodki in odmevi, Radijski dnevnik ter Novice Radia Slovenija (kratka poročila od 6.00 do 23.00).
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Če je bilo še danes glavno vprašanje v zvezi s konstruktivno nezaupnico vladi, kdaj bo glasovanje, je zdaj že vprašljivo, ali glasovanje sploh bo. Kandidat za mandatarja Karl Erjavec zaradi okužb s koronavirusom med poslanci razmišlja o odstopu od kandidature, ki bi jo nato znova vložil pozneje. A predsednik državenega zbora Igor Zorčič je povedal, da bo v primeru umika kandidature zdajšnji postopek končan. Preostali poudarki oddaje: - Hitri testi pri okuženih brez simptomov le 44-odstotno zanesljivi - Finančni ministri Unije za nadaljnje ukrepe pomoči državljanom in podjetjem - Navalni, ki bo v priporu najmanj 30 dni, Ruse poziva k protestom - Slovenski rokometaši na svetovnem prvenstvu premagali Beloruse
Ruski opozicijski voditelj Aleksej Navalni se je danes prvič po lanski zastrupitvi z živčnim strupom novičok vrnil v Rusijo. Z letalom je prispel v Moskvo, kjer so ga oblasti, kot napovedano, aretirale. Navalni pravi, da se ne boji ničesar, ter dodaja, da so vsi sodni primeri proti njemu izmišljeni. Številne države ob tem že pozivajo k izpustitvi Navalnega. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Včeraj zaradi covida-19 umrlo največ ljudi letos; številke sicer vzpodudne. Avstrija in Italija zaostrujeta protikoronske ukrepe. Umrl glasbeni producent Phil Spector, ki je preobrazil pop glasbo. Skakalec Lanišek drugi v Zakopanah, smučarka Hrovatova tretja v Kranjski Gori.
Epidemiološke številke tega tedna so po mnenju vodje Nacionalnega inštituta za javno zdravje Milana Kreka dovolj vzpodbudne, da bi ob nadaljevanju takšnega trenda prihodnji teden dočakali prve sprostitve. Vprašanje je, ali bi jo tu lahko zagodel angleški sev koronavirusa, saj je po Krekovih besedah le še vprašanje časa, kdaj se bo pojavil tudi pri nas, saj so ga zaznali na Hrvaškem, v Italiji in Avstriji. Ostala vsebina: V prihodnjih tednih bomo dobili manj cepiva kot sprva predvideno. Izletniki danes upoštevali priporočila in ukrepe; poostren nadzor tudi jutri. Nemška krščansko demokratska stranka z novim vodstvom po začrtani poti. Slovenski rokometaši padli na prvem resnem testu svetovnega prvenstva.
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
Podatki o novookuženih s koronavirusom se bolj ali manj že več tednov ne spreminjajo. Ob tem se pričakovano z zamikom povečuje število covidnih bolnikov, ki potrebujejo bolnišnično oskrbo. Veliko skrbi povzročajo tudi napovedi, ki jih bo po nekaterih ocenah zdravstvenemu sistemu povzročil tretji val epidemije. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Prek ustavnega sodišča morda v šolo vsi otroci; - Vlada vendarle plačala zaostale obveznosti do Slovenske tiskovne agencije; - Neuradno: v ožji izbor za drugi tir Džengiz, Strabag in Kolektor CGP; - Rokometaši s prepričljivo zmago začeli svetovno prvenstvo.
Razglasitev epidemije v državi je podaljšana za najmanj dva meseca. Tako je na nocojšnji seji zaradi zaostrenih razmer odločila vlada. Podaljšala je večino zajezitvenih ukrepov, nekatere tudi zaostrila, dodala pa je nekaj izjem. Več o tem v nadaljevanju. V Zrcalu dneva tudi: - Celjski starši vložili pobudo za presojo ustavnosti šolanja na daljavo; - Sindikati za izplačilo dodatka za delo med epidemijo; - Vladna koalicija v Italiji razpadla; - Predstavniški dom ameriškega kongresa o ustavni obtožbi Trumpa.
Po več 7-ih urah pregovarjanja s predsednikom stranke Karlom Erjavcem so se štirje poslanci Desusa naposled odločili podpreti za petek napovedano vložitev konstruktivne nezaupnice aktualni vladi. Ta medtem prešteva, koliko odmerkov cepiva proti covidu bo Slovenija prejela do pomladi in komu bodo namenjeni. Hitrejše cepljenje bo mogoče z dobavo cepiva družbe AstraZenca Na čelu Slovenjgraške bolnišnice vnovič Janez Lavre, vrstijo se odstopi Trump o ustavni obtožbi: Nadaljevanje lova na čarovnice Na slalomu pod žarometi v Flachau zmagala Mikaela Shiffrin
Cepivo je ključno za ustavitev epidemije Covida-19 poudarjajo tudi strokovnjaki pri nas. Jutri bomo prejeli prvo, sicer manjšo pošiljko Moderninega, 16 tisoč odmerkov Pfizerjevega pa naj bi danes razdelil zdravstvenim domovom po državi za cepljenje najstarejših in najbolj ogroženih prebivalstvenih skupin. Ponekod bodo cepljenje začeli že jutri, torek naj bi prinesel tudi predstavitev načrta cepljenja pri nas v prvi polovici leta. Minulo leto je že zahtevalo visok davek. Druge teme: - Število umrlih v epidemiji pri nas preseglo 3 tisoč - Bo Trump prvi ameriški predsednik z dvema ustavnima obtožbama? - Ustavni sodniki zadržali izvajanje zakonske podlage za dolgoročnejše vojaške investicije - Del policistov začel stavkati; minister Hojs: stavka je neutemeljena.
Po državi je približno 24 tisoč 400 aktivnih primerov okužbe s koronavirusom - včeraj so potrdili 752 novih okužb, delež pozitivnih izidov PCR-testov je bil 25-odstoten, pri hitrih testih pa so bili pozitivni dobri trije odstotki vzorcev. Število hospitaliziranih bolnikov s covidom se znova približuje številki tisoč 200 - in pričakovati je, da se bo pritisk na bolnišnice v prihodnjih dveh tednih še stopnjeval. Nato bi se lahko razmere umirile, tudi zaradi pospešitve cepljenja proti koronavirusni bolezni - v tednu, ki je pred nami, bodo začeli cepljenje splošnega prebivalstva - najprej starejše od 80 let. V Zrcalu dneva tudi: - Del policistov bo od jutri stavkal; nadzor gibanja ostaja - Več deset Hrvatov na potresnem območju še brez strehe nad glavo - V Indoneziji le malo upanja, da je kdo preživel strmoglavljenje letala - Slovenski rokometaši pred svetovnim prvenstvom remizirali z Nizozemci
Policisti so na Gorenjskem danes ugotovili več deset kršitev odlokov, povezanih z epidemijo - predvsem pri prehajanju regijskih meja. Številni so namreč, ob poudarjanju možnosti rekreacije, zapustili svojo statistično regijo: množica izletnikov je tako danes med drugim napolnila Kranjsko Goro in začasno onemogočila dostop do Velike planine. Policisti nadzore na območju priljubljenih turističnih krajev in izletniških točk napovedujejo tudi jutri. V Zrcalu dneva tudi: - V Indoneziji izginilo potniško letalo, padlo naj bi v morje - Trump ostaja brez zaveznikov - in brez računa na Twitterju - Slovenski avto leta je škoda octavia - Ilka Štuhec na smuku v Sankt Antonu šesta
Zadnja informativna oddaja Zrcalo dneva prinaša strnjen pregled najbolj aktualnega dnevnega dogajanja. Zaokrožimo ga vsak dan ob 22.00 na Radiu Slovenija.
V Združenih državah Amerike sinočnji vdor razjarjenih podpornikov Donalda Trumpa v poslopje kongresa še bolj poglablja razdeljenost države. Krepijo se pozivi k odstavitvi Trumpa, kar zahteva tudi predsednica predstavniškega doma kongresa, demokratka Nancy Pelosi. Podpredsednika Mikea Pencea in člane vlade je pozvala, naj nemudoma uporabijo 25. amandma k ustavi za odstavitev Trumpa. Ostale novice. -Šolanje še naprej na daljavo, smučišča zaprta - Slovenske bolnišnice v pripravljenosti na tretji val - Solastnik Majbert Pharm zatrjuje, da imajo na zalogi ustrezne palčke za odvzem brisov - Tla na Hrvaškem se ne umirjajo
Iz Washingona nocoj prihajajo pretresljivi prizori. Podporniki predsednika Donalda Trumpa, nekateri tudi oboroženi, so vdrli v ameriški kongres in prekinili zasedanje, na katerem bi morali potrditi zmago Joeja Bidna v nedavni predsedniški tekmi. Več vodilnih predstavnikov kongresa, pa tudi podpredsednika Mikea Pencea so evakuirali, poročajo o streljanju in kaosu. Na območju kapitola naj bi bila ustreljena neka ženska. Ostale novice: - Ob slabih epidemioloških podatkih vse bolj verjeten odmik vrnitve v šole - Inšpektorji v nadzor ustreznosti hitrih antigenskih testov - Nov močan potres v bližini Petrinje povzročil dodatno škodo - Zmagovalec novoletne turneje Kamil Stoch, slovenski rokometaši kvalifikacije začeli z zmago\t
Neveljaven email naslov