![Za sanacijo posledic poplav je bilo v prvih osmih mesecih leta izplačanih skupaj 262 milijonov evrov, od avgusta lani 830 milijonov. Foto: EPA Za sanacijo posledic poplav je bilo v prvih osmih mesecih leta izplačanih skupaj 262 milijonov evrov, od avgusta lani 830 milijonov. Foto: EPA](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2020/12/09/65847125.jpg)
Primanjkljaj državnega proračuna je bil v prvih osmih mesecih tega leta tako za 300 milijonov evrov manjši kot v istem obdobju lani. Kot so zapisali v fiskalnem svetu, je nižji primanjkljaj kljub krepitvi rasti očiščene porabe (brez interventnih ukrepov) rezultat zlasti večjih prihodkov in tudi manjše porabe za interventne ukrepe. Predvidevajo, da bo primanjkljaj ob koncu leta manjši kot po veljavnem proračunu, v katerem je predvidenih 2,2 milijarde evrov.
Primanjkljaj brez upoštevanja neposrednega učinka interventnih ukrepov je v osmih mesecih znašal 72 milijonov evrov in je bil po podatkih fiskalnega sveta skoraj enak kot v primerljivem obdobju lani.
Skupni odhodki za interventne ukrepe so znašali 370 milijonov evrov in so bili za okoli četrtino manjši kot v istem obdobju lani. V veljavnem proračunu je za letos predvidenih 1,244 milijarde evrov odhodkov za interventne ukrepe, a v fiskalnem svetu ocenjujejo, da bo tudi realizacija interventnih ukrepov manjša od predvidene.
Rast očiščenih odhodkov (brez interventnih ukrepov) je znašala devet odstotkov in se je nekoliko okrepila v primerjavi s primerljivim obdobjem lani, ko je bila 8,2-odstotna. To povečuje tveganja ob morebitnem obratu gospodarskih razmer, so opozorili v fiskalnem svetu.
Visoka uskladitev pokojnin in višja izplačila proračunskih skladov glavna "krivca" za višjo rast odhodkov
K rasti odhodkov so največ prispevali transfer v Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije zaradi visoke redne uskladitve pokojnin in višja izplačila proračunskih skladov. K rasti so vidneje prispevali še medletno višji stroški dela ter transferji posameznikom in gospodinjstvom. Ti so bili medletno večji za 8,6 odstotka, za realizacijo proračunskih projekcij pa bi morali biti v zadnjih štirih mesecih leta medletno za skoraj polovico nižji. Na prenizko načrtovanje te postavke je fiskalni svet opozoril že ob sprejemanju proračunskih dokumentov lani jeseni.
Za sanacijo posledic poplav je bilo v prvih osmih mesecih leta izplačanih skupaj 262 milijonov evrov, od avgusta lani 830 milijonov. Dosedanja letošnja realizacija predstavlja manj kot četrtino predvidenih sredstev v veljavnem proračunu. Ob tem so v fiskalnem svetu spomnili, da je avgusta Evropska komisija v okviru solidarnostnega sklada Sloveniji odobrila še 328 milijonov evrov, poleg decembra prejetega predplačila 100 milijonov evrov.
Glede na podatke finančnega ministrstva je bilo do konca avgusta s sredstvi solidarnostnega sklada financiranih 253 milijonov evrov ukrepov za odpravo posledic lanskih poplav. Za odpravo posledic draginje je bilo letos izplačanih 96 milijonov evrov, kar je skoraj celoten znesek, predviden za letošnje leto.
Vpliv predlaganih davčnih sprememb na javne finance po mnenju fiskalnega sveta skromen
V fiskalnem svetu so se dotaknili tudi vpliva predlaganih davčnih sprememb na javne finance. Njihov učinek naj bi bil skromen. Na osnovi predlogov zakonov naj bi njihov pozitivni učinek znašal okoli osem milijonov evrov, bi pa učinek podvojila morebitna uveljavitev dviga trošarin na določene alkoholne pijače.
Kot so še zapisali, bo vlada konec septembra pripravila predloga državnega proračuna za leti 2025 in 2026 ter prvi štiriletni fiskalno-strukturni načrt po prenovljenem sistemu upravljanja na ravni EU-ja. "Trenutno še ni znano, ali bo pred pošiljanjem Evropski komisiji predložen v oceno fiskalnemu svetu in predstavljen DZ-ju. To bi sicer povečalo preglednost in verodostojnost fiskalnega načrtovanja," so poudarili.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje