![Računsko sodišče tako v poročilu ugotavlja, da ministrstvo za pravosodje nakupa poslovne stavbe za potrebe pravosodnih organov pri pripravi proračuna za leto 2023 ni načrtovalo, a je kljub temu začelo izvajati aktivnosti v zvezi z morebitnim nakupom stavbe. Foto: BoBo/Igor Kupljenik Računsko sodišče tako v poročilu ugotavlja, da ministrstvo za pravosodje nakupa poslovne stavbe za potrebe pravosodnih organov pri pripravi proračuna za leto 2023 ni načrtovalo, a je kljub temu začelo izvajati aktivnosti v zvezi z morebitnim nakupom stavbe. Foto: BoBo/Igor Kupljenik](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/05/66163486.jpg)
Ministrstvo za finance vztraja, da je šlo pri prerazporeditvi sredstev iz proračunske rezerve za nepredviden namen, glede tega, kaj je nepredviden namen, pa se z Računskim sodiščem praviloma razhajajo, pravijo. Ministrice za pravosodje Andreja Katič ugotovitve niso presenetile, ob tem pa meni, da bo treba premisliti o organizaciji vodenja tako zahtevnih investicij.
Zaključno revizijsko poročilo, ki ga je pridobil STA, glede omenjenega nakupa sicer ne prinaša bistveno spremenjenih ugotovitev v primerjavi z osnutkom poročila, ki je junija že zaokrožil v medijih.
Računsko sodišče tako v poročilu ugotavlja, da ministrstvo za pravosodje nakupa poslovne stavbe za potrebe pravosodnih organov pri pripravi proračuna za leto 2023 ni načrtovalo, a je kljub temu začelo izvajati aktivnosti v zvezi z morebitnim nakupom stavbe. Junija lani je prav tako objavilo poziv za informativno zbiranje ponudb, v katerem je celo navedlo, da je rok za prevzem prostorov 30. oktober 2023, čeprav zanje takrat ni imelo zagotovljenih sredstev in investicijske dokumentacije. Sredstev niso načrtovali niti z rebalansoma, sprejetima maja 2023 in avgusta 2023.
Tako je bilo 6,5 milijona evrov od skupaj skoraj 7,7 milijona evrov, kolikor jih je vlada zagotovila za nakup stavbe, zagotovljenih s prerazporeditvijo sredstev iz splošne proračunske rezervacije, čeprav za takšno prerazporeditev ni bilo podlage, saj v navedenem primeru ni šlo za namen, ki ga pri pripravi proračuna ne bi bilo mogoče načrtovati, ugotavljajo revizorji in ministrstvu za pravosodje očitajo, da je ravnalo v nasprotju z določbami zakona o javnih financah.
![Stavba je bila kupljena v precej slabem stanju. Foto: BoBo/Igor Kupljenik Stavba je bila kupljena v precej slabem stanju. Foto: BoBo/Igor Kupljenik](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/03/05/66163487.jpg)
Ni bilo ne analize ponudb ne posvetovanja z državnim odvetništvom
Računsko sodišče opozarja tudi, da ministrstvo ni izkazalo, da je pred sklenitvijo pogodbe pripravilo analizo oz. primerjavo med dvema ustreznima prejetima ponudbama, s katero bi lahko upravičilo oz. utemeljilo izbiro ponudbe, za katero se je odločilo. Ministrstvo je ravnalo tudi v nasprotju z zakonom o državnem odvetništvu, saj pred sklenitvijo pogodbe ni pridobilo mnenja državnega odvetništva. Omenjeni zakon namreč določa, da mora državni organ predhodno pridobiti mnenje državnega odvetništva v zadevah, ki se nanašajo na varstvo premoženjskih in drugih pravic ter interesov države, v katerih je vrednost predmeta več kot 100.000 evrov.
Pravosodno ministrstvo, ki je na ministrstvo za finance podalo prošnjo za odobritev izjeme pri uvrstitvi novega projekta v proračun, po ugotovitvah državnih revizorjev pri tem tudi ni ravnalo skladno s pravilnikom o izvrševanju proračuna, ki določa, da mora predlagatelj gradivo v mnenje poslati 20 dni pred sejo vlade, na kateri bo gradivo predvidoma obravnavano.
V tem delu poročila ugotovitve Računskega sodišča letijo tudi na ministrstvo za finance, ki je k omenjeni prošnji podalo pozitivno mnenje, čeprav pogoji za to niso bili izpolnjeni, saj so večje spremembe načrta razvojnih programov dovoljene le do 17. oktobra v tekočem letu.
Tudi finančno ministrstvo je tako ravnalo v nasprotju s pravilnikom o izvrševanju proračuna, ki med drugim določa, da ministrstvo za finance oz. direktorat za proračun preveri skladnost s predpisi ter skladnost finančnih podatkov z veljavnim proračunom, izhaja iz revizijskega poročila.
Ministrstvo za finance kritike glede prerazporeditve sredstev za "nepredviden namen" zavrača
Na ministrstvu za finance kritike zavračajo in vztrajajo, da je šlo pri prerazporeditvi sredstev iz proračunske rezerve za nepredviden namen. Poudarili so, da gre pri ocenah, kaj je nepredviden namen, v danem primeru za presoji dveh organov – ministrstva in Računskega sodišča – ki pa opravljata dve različni nalogi. "Ministrstvo za finance je zavezano zagotavljanju izpolnjevanja vsakokratnih potreb državljanov, državnih organov ter institucij in svoje vsakokratne odločitve oblikuje v skladu z realnimi proračunskimi zmožnostmi in predlogi posameznih resorjev," so poudarili.
Ob tem so navedli, da so ob pregledu revizij v zadnjih 14 letih ugotovili, da je bilo neskladje med tem, kar je ministrstvo prepoznalo kot nepredviden namen, in kje mu je Računsko sodišče pri tem oporekalo, ugotovljeno pri odločitvah vseh vlad v tem obdobju. Nadalje v pojasnilih, ki so jih podali tudi Računskemu sodišču, na ministrstvu za finance navajajo, da jih je ministrstvo za pravosodje z odločitvijo, da je ponujena stavba na Litijski ustrezna ter da se nakup izkazuje kot smotrn in gospodaren, seznanilo po sprejetju drugega rebalansa v letu 2023. Zato je ministrstvo za finance na predlog pravosodnega ministrstva vladi predlagalo prerazporeditev proračunskih sredstev.
Kaj je "nepredviden namen"?
Ob tem so poudarili, da zakon o javnih financah izrecno ne opredeljuje termina "nepredviden namen". Zato menijo, da bi moralo Računsko sodišče v svojih ugotovitvah "napolniti vsebino tega pravnega standarda" ter pri tem opraviti celovito presojo vseh okoliščin. "V obravnavanem razkritju Računsko sodišče tega ni storilo in je zgolj zatrjevalo, da v navedenem primeru ni šlo za namen, ki ga pri pripravi proračuna ne bi bilo mogoče načrtovati," pojasnjujejo na finančnem ministrstvu.
Glede očitkov o kršenju pravilnika o postopkih za izvrševanje proračuna, ki med drugim določa, da so večje spremembe načrta razvojnih programov dovoljene le do 17. oktobra v tekočem letu, pa poudarjajo, da so omenjeni roki le instrukcijski z namenom zagotavljanja pravočasnega in pravilnega izvajanja proračunskih postopkov. "Gre torej za procesne roke, ki zadevajo notranjo organizacijo dela (učinkovitejše delovanje) državne uprave, neposrednih posledic pa ne morejo povzročiti, saj nimajo podlage v materialnem zakonu, prav tako pa za zamudo niso predvidene sankcije," pojasnjujejo.
Cilj postavljenega roka je tako po njihovih navedbah predvidljivost izvrševanja proračuna ob koncu leta, kar pa ne more pomeniti, da bi se v letih, ko ni dvoma, da načrtovani saldo državnega proračuna ne bo prekoračen, omejevali proračunski uporabniki pri izvajanju projektov, še posebej, če so predstavljeni kot nujno potrebni in gospodarni. Prav tako na ministrstvu za finance poudarjajo še, da o prerazporeditvi sredstev iz proračunske rezervacije odloča vlada na predlog ministrstva za finance, sredstva pa se razporedijo v finančni načrt uporabnika.
![Katič meni, da se je Katič meni, da se je](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/04/29/66178863.jpg)
Andreja Katič: Pričakujem tudi pojasnila sodelavcev
Trenutna ministrica za pravosodje Andreja Katič, ki je vodenje ministrstva prevzela po odstopu Dominike Švarc Pipan – ta je, kot je znano, odstopila ravno zaradi omenjene afere –, ocenjuje, da je Računsko sodišče pričakovano potrdilo ugotovljene nepravilnosti ministrstva za pravosodje pri nakupu stavbe za potrebe sodišč na Litijski in nekatere še podrobneje izpostavilo. Kot je dejala, pričakuje, da bodo organi odkrivanja in pregona čim prej opravili svoje delo. "Seveda pričakujem tudi pojasnila sodelavcev in sodelavk glede ugotovitev Računskega sodišča," je navedla.
"Osebno pa menim tudi, da se je prehitro in ne dovolj premišljeno sprejela odločitev, da se prekinejo postopki, povezani z gradnjo nove sodne stavbe, da se, namesto racionalizacije objekta, prostorska problematika sodišč rešuje z nakupi razpršenih objektov po Ljubljani. Analiza, ki je predlagala tovrstno rešitev, je namreč ustavila vse dotedanje naloge, ki so bile izvedene in pri katerih so sodelovali tako predstavniki sodstva, ministrstva ter zunanje javnosti," je dodala Katič.
Hkrati pa meni tudi, da področje vodenja tako zahtevnih investicij terja tudi premislek o organiziranosti izvajanja tovrstnih nalog, "saj predstojnik upravičeno pričakuje od sodelavcev poznavanje postopkov, pa se je v tem primeru izkazalo, da ni tako".
Številni zapleti in nepravilnosti pri nakupu sodne stavbe
Ministrstvo za pravosodje je stavbo na Litijski kupilo od Sebastjana Vežnaverja, ki je za stavbo leta 2020 odštel 1,7 milijona evrov, sodna cenilka gradbene stroke in nepremičnin pa je stavbo, preden jo je kupil Vežnaver, ocenila na 2,9 milijona evrov. Ministrstvo pred nakupom ni naročilo preverbe cene stavbe, ampak je sprejelo cenitev, ki jo je naročil Vežnaver. Cenitev stavbe, ki jo je naročilo državno odvetništvo, pa je aprila pokazala, da je tržna ocenjena vrednost stavbe na dan sklenitve kupoprodajne pogodbe znašala šest milijonov evrov. Nakup stavbe na Litijski preiskuje Nacionalni preiskovalni urad (NPU). Marca in maja so kriminalisti zaradi suma zlorabe položaja opravili več hišnih preiskav, osumljeni naj bi si pridobili najmanj 3,4 milijona evrov protipravne premoženjske koristi.
Posel pa je terjal tudi politične posledice, s čela ministrstva je morala odstopiti tedanja pravosodna ministrica Dominika Švarc Pipan, afera pa je močno zamajala tudi koalicijski SD, katerega članica je bila.
![Ministrica za digitalno preobrazbo Emilija Stojmenova Duh. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml. Ministrica za digitalno preobrazbo Emilija Stojmenova Duh. Foto: BoBo/Žiga Živulović ml.](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2022/12/02/66039308.jpg)
Revizorji kritični tudi do nakupa računalnikov za socialno šibkejše
Na položaju ministrice za digitalno preobrazbo pa ostaja Emilija Stojmenova Duh. Računsko sodišče je v reviziji sicer kritično tudi do nakupa 10.000 prenosnih računalnikov za dodelitev v izposojo socialno šibkejšim. Ugotavljajo, da ministrstvo za digitalno preobrazbo ni ravnalo skladno z načeloma učinkovitosti in gospodarnosti, ki ju pri izvrševanju proračuna določa zakon o javnih financah.
Revizorji tako zapišejo, da ni jasno, na kakšen način je ministrstvo za digitalno preobrazbo sploh določilo skupno količino prenosnih računalnikov. Končnih 13.000 kupljenih računalnikov je bilo sicer v celoti prevzetih do sredine novembra 2023, do konca leta pa je bilo razdeljenih le 39 prenosnih računalnikov, zaradi česar so nastali tudi stroški skladiščenja računalnikov. Poleg tega je ob njihovem prevzemu začelo teči 180-dnevno jamstvo dobavitelja za skrite napake opreme, 1-letni garancijski roki ter 5-letno obdobje, v katerem mora dobavitelj zagotavljati razpoložljivost in združljivost nadomestnih delov.
"Glede na to, da gre pri nakupu računalnikov za opremo, ki hitro zastari, zato mora biti razdeljena kmalu, ko je nabavljena, bi v navedenem primeru pričakovali, da bi ministrstvo za digitalno preobrazbo nakup prenosnih računalnikov časovno uskladilo s sprejetjem pravnih podlag, ki bi omogočile upravljanje mehanizma in način uresničevanja pravice do izposoje računalniške opreme ter s tem čim hitrejšo razdelitev nabavljenih prenosnih računalnikov," navaja Računsko sodišče.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje