![Foto: MMC RTV SLO Foto: MMC RTV SLO](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/05/14/65584834.jpg)
Celotna Evropa se spopada z negativnimi demografskimi gibanji in staranjem prebivalstva, zato išče učinkovite načine za pokojninske varčevalne sisteme, je v pogovoru s Slovensko tiskovno agencijo dejala direktorica Združenja družb za upravljanje – GIZ (ZDU-GIZ) Mira Koporčič Veljić.
"Vse uspešne države so pri vzpostavitvi učinkovitega pokojninskega varčevalnega sistema ločile drugi steber od tretjega. V sistem vključujejo vse posameznike, ne glede na zaposlitveni status, in uvajajo dodatne davčne olajšave. V okviru tretjega stebra ponujajo bolj prilagodljive oblike varčevanja, omogočajo širok nabor produktov in vanj poskušajo pritegniti tudi različne upravljavce premoženja. Tega v Sloveniji ni, zato je tudi varčevanja manj. V petih državah – Nizozemska, Danska, Velika Britanija, ZDA in Avstralija – sredstva v drugem in tretjem stebru presegajo njihov bruto domači proizvod, v Sloveniji pa ne dosegamo niti sedmih odstotkov," je opozorila.
Na nevzdržnost obstoječega pokojninskega sistema v Sloveniji se po njenih besedah opozarja že dolgo, pred kratkim je na to znova spomnila tudi Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).
"Na ZDU-ju smo lani skupaj z ljubljansko ekonomsko fakulteto izdelali študijo o učinkovitem varčevanju za starost. Ta dokazuje, da se zaradi demografske slike, manjšega števila rojstev in daljše življenjske dobe ter nižanja odmerjenega odstotka za pokojnino iz obveznega pokojninskega zavarovanja pokojnine znižujejo. Te že zdaj ne zadostujejo za normalno življenje, še manj pa ohranjajo standard, ki ga je imel upokojenec kot delovno aktiven prebivalec. V prihodnosti se pričakuje, da pokojnine iz obveznega pokojninskega zavarovanja oz. prvega stebra nikakor ne bodo več zadostovale za preživetje. Na žalost tudi drugi steber zaradi obvezujoče naložbene politike, zajamčene donosnosti, konservativne politike vlaganja ter predvsem nizke višine mesečnih vplačanih premij ne more pokriti razlike znižanja pokojnin iz prvega stebra," je dejala sogovornica.
Denar v sklade, do pokojnine se obrača
Za dostojno starost in dostojne pokojnine bomo morali več varčevati, in sicer ob že obstoječem prvem in drugem stebru tudi v tretjem stebru. Tretji steber bi bil lahko oblikovan na osebnih pokojninskih varčevalnih računih (P-računih), na katerih bi bil ponujen širok nabor produktov, je pojasnila. Eden od teh je tudi varčevanje v vzajemnih skladih, ocenjuje. Ob tem dodaja, da je samostojno, dolgoročno in postopno varčevanje v vzajemnih skladih že zdaj omogočeno, država pa bi morala vse te produkte povezati v tretji steber in uvesti ustrezne davčne olajšave.
"Večkrat pozabimo povedati, da imata pokojninska reforma in dolgoročno varčevanje posameznikov dodaten pozitiven učinek na gospodarstvo skozi akumulacijo kapitala in investicijski potencial. Kot primer lahko vzamemo Hrvaško, ki je z uvedbo obveznega drugega stebra pridobila ogromen investicijski potencial ter prek svojih pokojninskih družb sodelovala tudi pri drugem valu privatizacije v slovenskih podjetjih. Hrvaški pokojninski skladi so še danes pomemben igralec na slovenskem trgu kapitala," je poudarila direktorica ZDU-GIZ-ja.
To združenje je gospodarsko interesno združenje, katerega članice so vse slovenske družbe za upravljanje (NLB Skladi, Triglav Skladi, Generali Investments, Infond Skladi in Primorski Skladi). Konec decembra 2021 je čista vrednost sredstev v slovenskih vzajemnih skladih znašala 4,32 milijarde evrov, kar je za 31 odstotkov več kot ob začetku leta. Neto vplačila v vzajemne sklade so lani znašala rekordnih 484 milijonov evrov. V strukturi naloženih sredstev je bilo največ sredstev naloženih v delniških skladih, in sicer 66 odstotkov vseh sredstev, sledijo mešani skladi (26 odstotkov), obvezniški skladi (sedem odstotkov) in denarni skladi (odstotek).
![Denar se v skladih lahko obrača, lahko pa skladi tudi bankrotirajo. Previdnost in informiranost pri vlaganju je vedno na mestu. Foto: BoBo Denar se v skladih lahko obrača, lahko pa skladi tudi bankrotirajo. Previdnost in informiranost pri vlaganju je vedno na mestu. Foto: BoBo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2021/09/10/65922566.jpg)
Kljub rekordnim lanskim rezultatom pa ima večina primerljivih držav v EU-ju bistveno višjo raven vlaganj v skladih. Skupna vrednost sredstev, s katerimi so gospodarili investicijski skladi v EU-ju, je tako konec leta 2021 znašala 14.000 milijard evrov.
"Da bi povečali investiranje Slovencev v vzajemne sklade, bi morali tudi okrepiti raven finančne pismenosti prebivalstva. To je tudi eden izmed razlogov za nizko varčevanje v skladih in precej visoko v bančnih depozitih. Dodatne razloge pa lahko najdemo tudi v splošno nerazvitem trgu kapitala v Sloveniji, prenizkih spodbudah države, predvsem davčnih, za razvoj trga kapitala in preveliki regulaciji," je poudarila Koporčič Veljićeva.
Ob tem je dejala še, da bo združenje po svojih močeh prispevalo k večji finančni pismenosti širše javnosti, a sami ne bodo mogli veliko narediti. "Menimo, da je treba na tem področju povezati vse deležnike na trgu in finančno opismenjevanje vključiti v nacionalno strategijo, ki naj se začne že pri finančnem opismenjevanju v osnovnih šolah," je sklenila.
Video: Oddaja Ekstravizor na temo pokojnin
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje