![Slavko Avsenik](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2015/07/03/65227445_photo_368731_20131126_4.jpg)
Predvsem nemško govoreči gostje pravijo, da so Begunje zanje Vatikan narodno-zabavne glasbe.
Ob novembrskih obletnicah rojstva utemeljiteljev narodno-zabavne glasbe Vilka in Slavka Avsenika v Begunjah na Gorenjskem je vrata odprl prenovljeni Muzej Avsenik.
Kot pravi direktorica Tradicije Avsenik Nataša Farkaš, so se za popolno prenovo muzeja odločili na začetku tega leta: "Začutili smo, da si Avsenikov muzej predvsem po smrti Slavka Avsenika zasluži večjo veljavo in lepši prikaz." Spomnila je, da zametki muzeja segajo v leto 1989, ko je Brigita Avsenik uredila galerijo z umetniškimi deli, kjer je bil poseben kotiček tudi za priznanja ansambla.
Pozneje se je muzejski del razširil. Ob 55-letnici Avsenikove glasbe leta 2008 je galerijska dvorana uradno postala muzej. Zbirki so bili dodani ovitki plošč, glasbila, oblačila, plakati koncertov in nagrade. S selitvijo galerije v bližnji objekt je muzej leta 2014 dobil še več prostora, z letošnjo prenovo pa tudi popolnoma novo podobo.
Arhitektka Andreja Japelj je zasnovala razstavo po časovnih obdobjih. Slavkov vnuk Sašo Avsenik pojasnjuje: "Najprej vidiš mojega starega očeta v srajci pred tovarno leta 1953 in nato z njim potuješ po muzeju, vidiš, kako se je razvijal v vaškega muzikanta, s katerega je prešel na koncertno raven in potem počasi preraščal v glasbeno legendo."
V muzejsko zbirko so dodali tudi nekatere nove osebne predmete, družinske fotografije, fotografije s koncertov in notne zapise. Novost v muzeju je diktafon, na katerega je Slavko Avsenik najprej posnel večino skladb, ki si jih je zamislil. Kot je poudaril Sašo, muzej ostaja živ, saj velikokrat na koncertih sreča ljudi, ki imajo svoje spomine na ansambel, posnetke in fotografije.
Sašu Avseniku sta sicer med predmeti najzanimivejši harmoniki: "Na eni je ata igral več kot 30 let, druga razstavljena harmonika pa je bila njegova zadnja. Ta mi je še posebej ljuba. Kot vnuk sem doživljal, kako je tudi po štiri ure na dan vadil nanjo. Na njenem zgornjem robu je poškodovana, ker sem jo kot otrok potegnil za pasove in je padla na tla. Ata ni bil nič jezen, in ko so ga na koncertu vprašali, kaj je delal s harmoniko, je dejal, da ima pač vnuke."
Posebno mesto v muzeju pripada 31 zlatim, dvema platinastima in eni diamantni plošči, ki jih je prejel ansambel Avsenik. Na ogled so tudi vsa druga priznanja. Celoten muzej je pravi navdih za mlade glasbenike, ki lahko vidijo, kaj vse je mogoče z glasbo doseči, je prepričan Sašo Avsenik. Nataša Farkaš je poudarila, da prenovljen muzej s sodobnim pristopom ne le ohranja dediščino bratov Avsenik, ampak jo razširja tudi v ozaveščanje mladih generacij.
Vse več slovenskih gostov
Letno muzej obišče okoli 17.000 obiskovalcev. Večina jih je iz nemško govorečih držav, po smrti Slavka Avsenika pa je vse več tudi slovenskih gostov. V muzej prek turističnih agencij pride veliko skupin, drugi so individualni gostje, ki se ustavijo na poti na morje ali z morja, nekateri pa so glasbeni navdušenci, ki pridejo v Slovenijo za več dni v času Avsenikovega festivala ali kakšnega drugega dogodka. "Predvsem nemško govoreči gostje pravijo, da so Begunje zanje Vatikan narodno-zabavne glasbe," je povedala Nataša Farkaš.
Predvsem nemško govoreči gostje pravijo, da so Begunje zanje Vatikan narodno-zabavne glasbe.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje