![Pri raziskavi je sodeloval slovenski raziskovalec Tilen Genov iz društva Mirogenos. Foto: Morigenos Pri raziskavi je sodeloval slovenski raziskovalec Tilen Genov iz društva Mirogenos. Foto: Morigenos](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/12/22/65637971.jpg)
Po drugi svetovni vojni so mreže iz bombaža in konoplje začele nadomeščati cenejše in trpežnejše sintetične mreže, ki ne potrebujejo velikih plovil ali drage opreme, zato so izredno privlačne za male priobalne ribiče po vsem svetu. Toda zaradi svoje trpežnosti so tudi smrtonosna past za mnoge vrste kitov, delfinov, drugih morskih sesalcev ter morskih želv, ki te mreže težko opazijo in se iz njih ne morejo rešiti, so ob izidu omenjene raziskave v mednarodni znanstveni reviji Endangered Species Research zapisali v slovenskem društvu za morske sesalce Morigenos.
Raziskovalci in naravovarstveniki že 30 let skušajo razviti mreže, ki bi se jim te živali lahko uspešno izognile ali se iz njih rešile, a dobre rešitve za zdaj še ni. Prav tako so vlade različnih držav pozvali, da sprejmejo strožje ukrepe glede uporabe tovrstnih mrež, a je takšne ukrepe v praksi izredno težko izvajati, še posebej v državah tretjega sveta. Ribištvo sicer ni edina ali glavna grožnja vsem vrstam kitov in delfinov po svetu, toda globalno so stoječe ribiške mreže glavni dejavnik ogrožanja morskih sesalcev, največji problem pa predstavljajo na območju Afrike, Azije in Južne Amerike, čeprav niti Evropa ni izvzeta.
Omenjena raziskava, pri kateri so uporabili podatke o velikosti populacij kitov in delfinov, populacijskih trendih in ulovu morskih sesalcev v ribiške mreže po svetu, ugotavlja, da se trenutno 11 vrst malih kitov nevarno hitro približuje izumrtju. Med temi so jangceški rečni delfin, kalifornijska rjava pliskavka, atlantski beli delfin, novozelandska kratkogobčna pliskavka, tajvanski beli delfin, jangceška brezplavuta pliskavka in drugi. V vseh primerih je glavni dejavnik ogrožanja prav ulov v ribiške mreže.
"Mnoge od teh vrst bodo izginile, če se bodo te mreže še naprej uporabljale v takem obsegu," so v sporočilu za javnost povzeli besede morskega biologa Robina Bairda iz Cascadia Research Collective v ZDA, ki sicer ni sodeloval v raziskavi.
Tilen Genov pri tem ugotavlja, da Slovenija na srečo ni del te statistike: "Prilov delfinov v ribiške mreže se pri nas sicer občasno dogaja, vendar ni prav zelo pogost. Kadar do tega pride, nas ribiči praviloma sami kontaktirajo. Z njimi imamo res dobro sodelovanje. Prav tako za zdaj ni videti, da bi populacija delfinov pri nas upadala."
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje