![Leta 2018 zadovoljstvo mladih v branju glede na podatke iz leta 2009 ostaja podpovprečno. Pri tem se je zvišal delež deklet, ki odgovarjajo, da berejo le, če morajo. Slovenija ima v letu 2019 skupaj devet podprtih projektov na področju prevajanja evropskega leposlovja, s čimer je devet slovenskih založnikov skupaj pridobilo 481.943 evrov podpore EU-ja. Foto: Pixabay](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2019/11/29/65628941.jpg)
Kot so zapisali v Centru za spodbujanje sodelovanja v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih Motovila, je bil interes za sodelovanje na razpisu letos večji kot lani. Prispelo je 146 prijav, odobrenih pa je bilo 52 projektov prijaviteljev iz 24 držav, lani jih je bilo 20, kar predstavlja skoraj 40-odstotno uspešnost. Slovenija je bila pri tem nadpovprečno, in sicer 75-odstotno, uspešna in je postala absolutna zmagovalka po številu uspešnih projektov in skupni podpori EU-ja.
Izmed osmih prijav je izvajalska agencija EACEA izbrala šest dvoletnih prevodnih projektov, namenjenih prevajanju evropskega leposlovja, večinoma tujih avtorjev v slovenski jezik. Podporo EU-ja v skupni vrednosti 257.748 evrov prejmejo Miš založba, KUD Sodobnost International, Društvo slovenskih pisateljev, Založba Pivec, prvič pa sta med uspešnimi prijavitelji še Prešernovo gledališče Kranj in V.B.Z.
K temu je po navedbah Motovile treba prišteti še tri triletne prevodne projekte. Založbe Goga, Beletrina in Mladinska knjiga ravnokar sklepajo pogodbe za drugo leto izvajanja svojih projektov s podporo Ustvarjalne Evrope v skupnem znesku 224.195 evrov.
Slovenija ima tako v letu 2019 skupaj devet podprtih projektov na področju prevajanja evropskega leposlovja, s čimer je devet slovenskih založnikov skupaj pridobilo 481.943 evrov podpore EU-ja.
Milijarda in pol za prevajanje
Ustvarjalna Evropa je program EU-ja za podporo kulturnim in ustvarjalnim sektorjem v Evropi. Za obdobje 2014–2020 ima na voljo 1,46 milijarde evrov, razdeljen pa je na podprograma Kultura in Media ter medsektorski sklop.
Slovenci veliko beremo prevodno literaturo
Kot je ob tem povedala direktorica Javne agencije za knjigo RS Renata Zamida, je v Sloveniji skoraj polovica izdanih knjig prevedenih, zato je vsaka dodatna finančna spodbuda dobrodošla.
![Slovenci bomo s pomočjo evropskih sredstev prevajali tuje leposlovje, Nemci pa bodo prevajali Polono Glavan, Ano Schnabl in Gabrielo Babnik. Foto: Beletrina Slovenci bomo s pomočjo evropskih sredstev prevajali tuje leposlovje, Nemci pa bodo prevajali Polono Glavan, Ano Schnabl in Gabrielo Babnik. Foto: Beletrina](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2017/06/20/65414143_schnabl.jpg)
"Vemo, da so tako naklade kot prodajne številke pri nas nizke, zato je kakovostno prevodno literaturo, posebej če ne gre za najvidnejše avtorje in mednarodne uspešnice, težko izdajati brez podpor. Javna agencija za knjigo pri izdaji knjig podpira približno 30 različnih založb in podpore na področju založništva predstavljajo okoli 2,5 milijona evrov letno. V povprečju več kot polovica tega zneska predstavlja podporo prevodnim knjigam, kar skupno številko podpore slovenskim založbam programa Ustvarjalna Evropa postavlja v zanimiv kontekst – gre za skoraj tretjino finančnih podpor za slovensko založništvo," je povedala Renata Zamida.
Nemci bodo brali naše pisateljice
Ob uspehu slovenskih založnikov je omenila še uspehe tujih založnikov, ki so v svoje programe umestili slovenske knjige. Dva nemška založnika sta bila po njenih podatkih uspešna s tremi slovenskimi avtoricami. Tako bo na račun zadnjega razpisa za literarne prevode Ustvarjalne Evrope mogoče v nemščini prebirati Polono Glavan, Ano Schnabl in Gabrielo Babnik.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje