![Klemen Grošelj. Foto: TV Slovenija/posnetek zaslona Klemen Grošelj. Foto: TV Slovenija/posnetek zaslona](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2024/09/10/66218375.jpg)
Slovenske in bruseljske zaplete glede uradne kandidature Marte Kos za evropsko komisarko je v Odmevih v pogovoru z Igorjem E. Bergantom komentiral nekdanji evropski poslanec in geopolitični analitik Klemen Grošelj.
Dogajanje v Bruslju dobiva celo tako rekoč majhne geopolitične razsežnosti. Ursula von der Leyen je bila zaradi današnjega umika celo kritizirana, če da so te slovenske težave samo krinka za hujše težave pri sestavljanju komisije. Se vam to zdi verjetno?
To je povsem mogoče. Slovenija je tukaj lahko neke vrste grešni kozel, ki ga je uporabila. Je pa dokaj nenavadno, da se je sklicevala na Slovenijo. Dejstvo je, da tehnično, dokler ne dobi konkretnega uradnega predloga oziroma nominacije iz Slovenije, ne more narediti razdelitve resorjev. Je pa bil ta jezik danes dokaj nenavaden in nenavadno je prevaliti krivdo na državo članico.
Govori se o težavah recimo z italijansko nominacijo predloga komisarja, moškega, ki naj bi bil zadolžen za gospodarstvo, prihaja pa iz vladne stranke Fratelli d'Italia, torej Bratje Italije. S svarilom Ursuli von der Leyen so se oglasili tudi Evropski socialisti, češ da predlog nove komisije ni dovolj po njegovi meri oziroma da progresivne sile niso dovolj zastopane. Kakšen je vaš pogled na to?
Von der Leyen bo dejansko potrebovala glasove Patriotov, torej tretje največje politične skupine v Evropskem parlamentu. Tukaj Fratelli d'Italia in predsednica vlade Giorgia Meloni igrata pomembno vlogo. Ursula von der Leyen bo imela izziv, ker bo gotovo šla v določeno revizijo tako imenovanega zelenega prehoda in tu bo nujno potrebovala glasove predvsem od Patriotov, pa tudi od evropskih konservativcev. Dejstvo je, da so liberalci relativno šibka politična skupina, ima približno 40 odstotkov manj poslancev kot v prejšnjem sklicu. Tukaj se zdaj išče ravnovesje. Nastala je dokaj nenavadna situacija, da bi liberalci po trenutnem razrezu dobili pet komisarjev, socialisti pa štiri, to pa socialistom seveda ni sprejemljivo, saj so vendarle druga največja politična skupina v Evropskem parlamentu. Verjamem, da se bo na koncu našla neka rešitev. Je pa dejstvo, da so nekateri kandidati dokaj izpostavljeni in potem se lahko začne veriga. Mislim, da je najranljivejši ravno socialist z Malte, pa kandidatka iz Bolgarije iz Evropske ljudske stranke, kjer je njen protikandidat na bolgarski ravni pravzaprav liberalec. To se lahko zavrti in bi lahko imeli diskusije o tem, kdo bo preživel in kdo ne.
Zadeva ima tudi slovensko razsežnost, to, kar je včeraj dejal podpredsednik vlade, pa nagajanje SDS-a, sploh s sklicem ustreznega parlamentarnega odbora, pa pomisleki SDS-a do Marte Kos osebno ... Ali lahko tudi v tem vidite širši kontekst, recimo prerivanja na desnem robu Evropske ljudske stranke?
Mislim, da ta naša slovenska zgodba nima širših in globljih povezav z evropskim političnim prostorom, je pa to zdaj slabo sporočilo: že sama nominacija in padec nominacije, pa tudi relativno zgodnja nominacija prvega kandidata. Ta je bila v Evropskem parlamentu in evropski politiki sprejeta z začudenjem: zakaj tako zgodaj? Pred nami ni toliko vprašanje potrditve v slovenskem parlamentu. Zdaj bo ključno lobiranje, dogovarjanje, da bo naša kandidatka šla skozi sito Evropskega parlamenta. Se pravi, tukaj gre za trgovanje z mesti v kabinetu in ta proces bi zdaj že moral steči.
![](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2014/10/06/65149865_2_thumb.jpg)
Mislite, da bi utegnila imeti težave, ko bo enkrat sploh nominirana in ko bomo vedeli, za kakšen resor naj bi bila predvidena?
V slovenskem političnem prostoru kroži, češ da si von der Leyen ne more privoščiti nove šlamastike za slovensko kandidatko. Tukaj bi bil izredno previden. Ne pozabimo, leta 2014 smo imeli isto zagotovilo tedanjega predsednika Junckerja, pa vemo, kako se je zadeva končala. Jaz tega ne bi prepuščal ... Mislim, da si niti Gibanje Svoboda niti koalicija kot taka ne moreta privoščiti, da bi bila kandidatka na tej poti neuspešna.
Pa je to sploh v njihovi moči?
Veliko se da narediti. Podam lahko primer iz leta 2019. Kadri Simson, komisarka za energijo, je bila relativno šibka. Estonci so to zelo elegantno uredili s tem, koga so imenovali za njenega vodjo kabineta. To so tudi politične funkcije, ne pozabimo. S primernim taktiziranjem, premišljeno politiko, strateškim premislekom, kombinatoriko se da tudi znotraj kabineta vzpostaviti politično sliko, ki potem podpre kandidata.
Je za Evropsko unijo takšno sestavljanje Evropske komisije lahko širša težava, sploh ko gre za prikaz mehke moči navzven?
Po včerajšnjem poročilu Draghija je slika zelo jasna. Evropska unija se spoprijema z eno največjih kriz v svojem obstoju. Imamo svetovne konkurente, torej Združene države Amerike, Kitajsko, Indijo. Evropska unija se mora na to prilagoditi. Oblikovanje komisij na način, kakšen je, je pač politični kompromis. Tako kot je politični kompromis, da imamo Evropski parlament v Bruslju in Strasbourgu. Po mojem je eden ključnih izzivov prihodnosti Evropske unije institucionalna reforma, da se komisija počasi preoblikuje v polnokrvno evropsko vlado. Mislim, da bo pri tem treba upoštevati geografske in regionalne razlike, ker Nemčija ni isto kot Grčija. Evropska unija bo morala postopno preiti v regionalni pristop. Izzivov bo veliko, časa je relativno malo.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje