![Slovenija se je v največji čistilni akciji pred dvema letoma med 15 državami najbolje odrezala. Divja odlagališča, reke, gozdove in nasmeteno okolico je čistilo skoraj 14 odstotkov prebivalcev. Foto: Reuters](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2010/04/17/64682980_lju05_slovenia-_0417_11.jpg)
![Spletna stran akcije Očistimo Slovenijo](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/03/04/64861698_ocistimo.jpg)
![Janez Matoz](https://img.rtvcdn.si/_up/upload/2012/03/04/64861691_janez-matoz-ocistimo.jpg)
Očistimo svet 2012 je največji okoljski prostovoljski projekt v zgodovini človeštva. Cilj je od 24. marca do 25. septembra povezati 300 milijonov prostovoljcev v vsaj 100 državah sveta, ki bodo očistili na milijone ton smeti in pomagali ustvariti svetovni register divjih odlagališč. Ekologi brez meja tudi v Sloveniji organizirajo čistilno akcijo, ki bo potekala čez tri tedne in bo podobna tisti iz leta 2010.
V enem dnevu bodo državljani čistili divja odlagališča, ki so predhodno vnesena v digitalni register. Do zdaj se je na akcijo prijavilo okoli 95.000 posameznikov, 54 partnerjev projekta in skoraj 400 šol in vrtcev, število pa iz dneva v dan raste. Častni pokrovitelj akcije je predsednik republike Danilo Türk.
Ozaveščanje, izobraževanje, animacija
Že pred samo akcijo poteka veliko dejavnosti in dogodkov. Minuli teden se je začel Ekoizziv, 14-dnevno temeljito ločevanje odpadkov, v prihodnjih dneh pa bo Ekokaravana skušala prebivalcem približati projekt, predstaviti primere dobre prakse na področju ekologije in ozaveščati ljudi o pomembnosti okoljsko odgovornega življenja. Prisotni so tudi v šolah in vrtcih, kjer najmlajše člane naše družbe na interaktiven in poučen način ozaveščajo o pomenu varovanja okolja.
Pobrati želijo vrečo odpadkov na prebivalca
Letošnja največja čistilna akcija bo sicer podobna akciji Očistimo Slovenijo v enem dnevu iz leta 2010. Takrat se je združilo kar 270.000 prostovoljcev, ki so na okoli 7.000 divjih odlagališčih zbrali več kot 15.000 ton odpadkov.
Konec marca želijo organizatorji znova povezati 250.000 prostovoljcev in 1.000 organizacij ter z njihovo pomočjo posodobiti register divjih odlagališč in nabrati vrečo odpadkov za vsakega prebivalca. Drugi del akcije pa bo namenjen čiščenju ulic, cest, okolic šol in vrtcev, sprehajalnih in pohodniških poti.
Regija | Divja odlagališča |
Osrednjeslovenska | 2.713 |
Podravska | 1.385 |
Savinjska | 1.198 |
Jugovzhodna Slovenija | 1.096 |
Obalno-kraška | 953 |
Gorenjska | 865 |
Goriška | 781 |
Pomurska | 654 |
Zasavska | 339 |
Notranjska | 358 |
Koroška | 170 |
Skupaj | 10.970 |
Nevarne odpadke bodo pustili
Janez Matos, eden izmed organizatorjev, je v Odmevih pred dnevi pojasnil, da bo vsako zbirno mesto imelo svojega voditelja, ki bo prostovoljcem povedal, katere odpadke naj pobirajo, katere pa pustijo – npr. salonitne plošče, odpadke, ki se lahko razlijejo, sode z neznanimi snovmi in podobno, torej vse, kar je lahko nevarno za ljudi.
Potrebno je ukrepanje držanih organov
Sicer pa Matos opozarja tudi, da imajo prostovoljci omejene možnosti, kaj vse lahko storijo, zato bi potrebovali tudi pomoč državnih organov. Večina odpadkov na divjih odlagališčih je namreč gradbenih odpadkov, ki jih posamezniki sami ne morejo odstraniti.
Idealen sistem bi bil po njegovih besedah takšen, da bi vsaka občina imela odlagališče, kjer bi lahko občani zastonj odlagali gradbene odpadke. Drug problem pa so podjetniki, ki si z odmetavanjem na divjih odlagališčih zmanjšujejo stroške. "Nekaj je treba spremeniti na sistemski ravni," še dodaja Matos.
Komentarji so trenutno privzeto izklopljeni. V nastavitvah si jih lahko omogočite. Za prikaz možnosti nastavitev kliknite na ikono vašega profila v zgornjem desnem kotu zaslona.
Prikaži komentarje