Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Celotna avtomobilska industrija, ki je do zdaj temeljila na nenehnem povečevanju števila izdelanih vozil in novih modelov, je po krizi zaradi pandemije koronavirusa pred spremembami. Blagovne znamke bodo prevetrile dobaviteljske verige, pričakovati je zmanjševanje števila modelov, več pozornosti pa bi morali nameniti okolju prijaznejšim tehnologija, razvoju avtonomnih vozil, itn.
Razvoj avtomobilske industrije, ki temelji samo na fizični rasti je zgrešen. V ospredju bi morali biti skrb za okolje, varnost, nove oblike mobilnosti.
Med gospodarskimi panogami, ki jih je pandemija koronavirusa najbolj prizadela, je avtomobilska industrija. Po letih rasti, novih modelov, pospešenega razvoja in visokih dobičkov so se ji težave v zadnjem času sicer napovedovale, a jo je izbruh epidemije spravil na kolena. Na desetine tovarn po Evropi, pa tudi drugod po svetu so začasno ustavili, na stotine, tisoče ljudi je odšlo na čakanje, pretrgale so se dobaviteljske verige, prodaja je strmoglavila: aprila v Evropski uniji za 75 odstotkov v primerjavi z istim mesecem lani, v Italiji in Španiji pa je prodaja padla skoraj na ničlo. Vlade so že in še bodo vložile ogromno denarja, pa kljub temu napovedujejo zapiranje nekaterih tovarn, odpuščanja, prelagajo nekatere naložbe, tudi v programe prihodnosti. V še večjih težavah se utegnejo znajti dobavitelji, ki so pod pritiskom višjih cen surovin in zahtev končnih proizvajalcev, da znižajo cene komponent.
Kaj bo po tem pretresu z avtomobilsko industrijo, kam bo šel razvoj avtomobilnosti, kaj bo s prehodom na električna vozila, vlaganji v varnost in razvijanjem bolj trajnostno in okolju prijaznih oblik mobilnosti? Za zdaj ni znamenj, da bi se panoga odrekla dozdajšnjemu modelu razvoja, ki v veliki meri temelji na visokih stopnjah rasti.
Andrej Brglez, strokovnjak za področje mobilnosti: Pri velikih proizvajalcih avtomobilov se bo zdaj zgodilo prečiščenje in avtomobilske znamke bodo zdaj številne modele ukinile. To pa pomeni tudi prečiščenje dobaviteljskih verig. Prednost v razvoju naj bi zdaj dobili ekologija, varnost in skupna, deljena mobilnost.
Slovenska avtomobilska industrija je v zadnjih desetih letih naredila pomemben preskok. Od razmeroma enostavnih del se je preusmerila v izdelavo zahtevnejših sklopov in komponent z višjo dodano vrednostjo. In na tej poti, pri razvoju inovativnih rešitev in srednje velikih proizvajalcih, ki niso prvi v pogovorih s končnimi proizvajalci, mora še odločneje vztrajati, kajti zavedati se je treba, da je konkurenca tudi v Evropi velika. Tudi Češka, Poljska, Madžarska imajo močno avtomobilsko dobaviteljsko industrijo, da o državah zahodno od nas niti ne govorimo.
4431 epizod
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Celotna avtomobilska industrija, ki je do zdaj temeljila na nenehnem povečevanju števila izdelanih vozil in novih modelov, je po krizi zaradi pandemije koronavirusa pred spremembami. Blagovne znamke bodo prevetrile dobaviteljske verige, pričakovati je zmanjševanje števila modelov, več pozornosti pa bi morali nameniti okolju prijaznejšim tehnologija, razvoju avtonomnih vozil, itn.
Razvoj avtomobilske industrije, ki temelji samo na fizični rasti je zgrešen. V ospredju bi morali biti skrb za okolje, varnost, nove oblike mobilnosti.
Med gospodarskimi panogami, ki jih je pandemija koronavirusa najbolj prizadela, je avtomobilska industrija. Po letih rasti, novih modelov, pospešenega razvoja in visokih dobičkov so se ji težave v zadnjem času sicer napovedovale, a jo je izbruh epidemije spravil na kolena. Na desetine tovarn po Evropi, pa tudi drugod po svetu so začasno ustavili, na stotine, tisoče ljudi je odšlo na čakanje, pretrgale so se dobaviteljske verige, prodaja je strmoglavila: aprila v Evropski uniji za 75 odstotkov v primerjavi z istim mesecem lani, v Italiji in Španiji pa je prodaja padla skoraj na ničlo. Vlade so že in še bodo vložile ogromno denarja, pa kljub temu napovedujejo zapiranje nekaterih tovarn, odpuščanja, prelagajo nekatere naložbe, tudi v programe prihodnosti. V še večjih težavah se utegnejo znajti dobavitelji, ki so pod pritiskom višjih cen surovin in zahtev končnih proizvajalcev, da znižajo cene komponent.
Kaj bo po tem pretresu z avtomobilsko industrijo, kam bo šel razvoj avtomobilnosti, kaj bo s prehodom na električna vozila, vlaganji v varnost in razvijanjem bolj trajnostno in okolju prijaznih oblik mobilnosti? Za zdaj ni znamenj, da bi se panoga odrekla dozdajšnjemu modelu razvoja, ki v veliki meri temelji na visokih stopnjah rasti.
Andrej Brglez, strokovnjak za področje mobilnosti: Pri velikih proizvajalcih avtomobilov se bo zdaj zgodilo prečiščenje in avtomobilske znamke bodo zdaj številne modele ukinile. To pa pomeni tudi prečiščenje dobaviteljskih verig. Prednost v razvoju naj bi zdaj dobili ekologija, varnost in skupna, deljena mobilnost.
Slovenska avtomobilska industrija je v zadnjih desetih letih naredila pomemben preskok. Od razmeroma enostavnih del se je preusmerila v izdelavo zahtevnejših sklopov in komponent z višjo dodano vrednostjo. In na tej poti, pri razvoju inovativnih rešitev in srednje velikih proizvajalcih, ki niso prvi v pogovorih s končnimi proizvajalci, mora še odločneje vztrajati, kajti zavedati se je treba, da je konkurenca tudi v Evropi velika. Tudi Češka, Poljska, Madžarska imajo močno avtomobilsko dobaviteljsko industrijo, da o državah zahodno od nas niti ne govorimo.
Kot smo že poročali se je danes Japonski cesar Akihito na tradicionalnem obredu v cesarski palači v Tokiu odrekel prestolu krizantem. To je prva abdikacija v deželi vzhajajočega sonca po dveh stoletjih. Cesar Akihito je v desetminutnem obredu v Borovi dvorani, ki velja za najelegantnejšo v cesarski palači, izrazil hvaležnost prebivalcem Japonske, ki so ga sprejeli kot simbol države in so ga pri tem podpirali. Akihito je 125. japonski cesar postal 8. januarja 1989 po smrti svojega očeta cesarja Hirohita, v čigar imenu se je Japonska borila in izgubila v drugi svetovni vojni. Jutri bo potekala še ena slovesnost, na kateri bo prestolonaslednik, 59-letni Naruhito zasedel prestol in nasledil cesarske insignije, kot sta sveti meč in dragulj. Tudi ta obred bo trajal le deset minut. Marsikdo bi pričakoval da bodo obredi daljši. Več podrobnosti v pogovoru povzema dopisnik Uroš Lipušček.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Pred skoraj 100 leti je ameriški kongres sprejel 19-ti amandma, ki je ženskam podelil volilno pravico. Kdo so bile v Združenih državah tiste ženske, ki so se borile za enakost in zahtevale volilno pravico? Kako so se njihove zahteve uresničile in kako dolga pot je še do enakopravnosti spolov in kaj to sploh je? Na povabilo zgodovinarke profesorice doktorice Marte Verginella, nosilke mednarodnega raziskovalnega projekta ERC Eirene, ki se ukvarja s proučevanjem vloge žensk v povojnih tranzicijah na področju severovzhodne jadranske regije, se te dni v Sloveniji mudi ameriška zgodovinarka dr. Ellen Carol DuBois, ki je včeraj na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani predavala o zgodovini boja za volilno pravico žensk v ZDA. Pred predavanjem se je Urška Henigman z njo pogovarjala o poti žensk do volilne pravice in zdajšnji poziciji v družbi. foto: Urška Henigman
Tjaša Škamperle se je že navsezgodaj zjutraj odpravila na potep in se v rubriko Po Sloveniji z dopisniki oglasila iz Valdotre, kjer se je s podžupanjo Ankarana, Barbaro Švajgelj, pogovarjala o lani razglašenem krajinskem parku, ki obsega tri varstvena območja. Od tam takorekoč z očmi lahko objamemo Obalo, vidi se vse do Pirana, kjer bo tudi živahen konec tedna, nam je povedala.
Slovenske raziskovalke in raziskovalci so se danes pridružili globalnemu shodu za znanost. Osrednji del dogodka z naslovom O čem moramo govoriti, ko govorimo o znanosti v Sloveniji? je bila javna tribuna v Stari elektrarni, s katero so želeli opozoriti na pomen znanosti in tudi na slabe razmere za raziskovalno delo v Sloveniji. Po tribuni so se udeleženci sprehodili tudi do Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo ter Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport. O položaju znanosti v pogovoru Špele Šebenik z dr. Duško Knežević Hočevar iz ZRC SAZU.
Sv. Jurij je eden najbolj priljubljenih svetnikov, je zavetnik številnih mest, župnij, celo držav. Na prav poseben način, s knjigami in vrtnicami, ga praznujejo Katalonci.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Kaj lahko človeku zagotovi srečo – marksizem ali kapitalizem? – To je vprašanje, o katerem bosta danes ponoči razpravljala kontroverzni kanadski psiholog Jordan Peterson in nič manj razvpiti slovenski filozof Slavoj Žižek. Ker prvi velja za intelektualnega prvaka sodobne globalne desnice, drugi pa, prav tako v svetovnem merilu, za zastavonošo današnje levice, številni opazovalci menijo, da bi v Torontu, kjer bo soočenje potekalo, navsezadnje lahko videli veliki svetovnonazorski oziroma ideološki obračun našega časa. Pa je to res? Kaj pravzaprav smemo pričakovati od soočenja med Žižkom in Petersonom, je v pogovoru s filozofom, dr. Gregorjem Modrom, preverjal Goran Dekleva. foto: Goran Dekleva
Tokrat se nam je v četrtkovo jutranjo rubriko Po Sloveniji z dopisniki oglasila Karin Potočnik s Koroške, mlečne regije, kjer si želijo, da bi ljudje po mleko spet hodili s kanglicami. Zakaj in čemu vse bi to prispevalo, pa lahko slišite v pogovoru!
Se bolniki z vprašanji o evtanaziji v času, ko je podpornikom peticije za pravno ureditev pomoči pri dokončanju življenja uspelo zbrati 5000 podpisov, obračajo tudi na zastopnike pacientovih pravic? Duša Hlade Zore temu pritrdi. Trenutno zakon pacientu omogoča pravico do upoštevanja vnaprej izražene volje. Obrazec o vnaprejšnji zavrnitvi zdravstvene oskrbe lahko najdete na spletni strani ali pri zastopnikih pacientovih pravic, pri nekaterih osebnih zdravnikih, podrobnosti pa najdete tudi v prispevku Tine Lamovšek.
»Nikoli se nikomur dokup ni odvzel,« to je danes večkrat poudaril generalni direktor ZPIZA Marijan Papež. S tem se je odzval na pobudo civilne iniciative, ki zahteva spremembo zakonodaje na tem področju in po mnenju pokojninskega zavoda dejstev ne predstavlja objektivno. Urška Valjavec predstavlja pogled pokojninske zavarovalnice.
V sodobnem svetu je zmožnost procesiranja velikih količin informacij pogosto tisti dejavnik, ki ločuje med zmagovalci in poraženci. To nedvomno velja tudi za področje znanosti, kjer so velepodatkom prav tako lahko kos le vrhunski superračunalniški centri. V tem pogledu je nova pridobitev Kemijskega inštituta velikega pomena. Danes so tam namreč odprli Ažmanov računski center, ki nosi ime pionirja računalniške kvantne kemije pri nas, Andreja Ažmana. Z direktorjem Kemijskega inštituta Gregorjem Anderluhom se je pogovarjala Nina Slaček.
Evropsko sodišče za človekove pravice praznuje 60-letnico. Ob tej priložnosti so na ljubljanski pravni fakulteti pripravili posvet z naslovom ESČP - varuh človekovih pravic in vladavine prava. Za več kot 800 milijonov ljudi namreč to sodišče predstavlja zadnje upanje, da bodo njihove pravice spoštovane. Ali kot je med drugim dejal predsednik slovenskega ustavnega sodišča Rajko Knez: "Ko gre najbolj narobe, se obrnemo na Evropsko sodišče za človekove pravice. Kot smo lahko slišali, je Slovenija glede izvrševanja sodb ESČP-ja v zadnjih letih naredila velik premik. V štirih letih je število neizvršenih sodb z nekaj čez 300 zmanjšala na 11. In to kljub temu, da so nekatere sodbe boleče posegle v proračun.
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Aktualne oddaje, ki jih v programu Prvega lahko slišite izven terminov rednih oddaj. Terenska oglašanja, reportaže, pogovori, utrinki od tam, kjer je aktualno!
Stanovanjska problematika mladih je vse bolj pereče vprašanje, ki terja sodelovanje več akterjev, predvsem pa države in občin. O razmerah na stanovanjskem področju za mlade so danes na okrogli mizi poleg okoljskega ministrstva in republiškega stanovanjskega sklada spregovorili tudi predstavniki mladinskih organizacij; skupaj so iskali odgovore na vprašanje, kako naj mladi pridejo ob vse višjih cenah nepremičnin in najemnin pridejo do lastniškega oziroma najemniškega stanovanja. Jure Čepin se je o tem pogovarjal z Nino Bavčar Čargo, direktorico Inštituta za mladinsko politiko, ki že več let podeljuje certifikate mladim prijazna občina. Povedala je, katere so glavne težave, s katerimi se ob vstopu na nepremičninski trg soočajo mladi.
Neveljaven email naslov