Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vrhunci literature v zvočni obliki.
Med nalogami Radia Slovenija je skrb za ustvarjanje pestrega in kakovostnega literarnega programa. Rezultat so številne in raznovrstne literarne oddaje. Po premiernem predvajanju jih shranimo v bogatem arhivu Radia Slovenija, v Mediateki, kjer so na voljo za poznejše predvajanje novim generacijam. Pripravljamo jih v uredništvih za kulturo in igrani program: v sodelovanju s priznanimi književnimi ustvarjalci in prevajalci redno snujemo nove in zanimive oddaje o pomembnih, pa tudi o morda manj znanih avtorjih in avtoricah iz bolj ali manj raziskanih delov (literarnega) sveta. V tednu, ki je pred nami, bo tako na sporedu več povsem svežih avtorskih oddaj, pripravljenih posebej za 1. in 3. program, kjer na Radiu Slovenija vsak dan domujeta literatura in umetnost govorjene besede v slovenskem jeziku.
Danes je na sporedu zadnja oddaja iz ciklusa ob 170. obletnici rojstva francoskega realističnega pisatelja Guyja de Maupassanta, ki je pisal o kmečkem in plemiškem življenju, neopažene pa niso ostale niti zagate pariškega meščanstva. Iz tega družbenega sloja zajema njegova duhovita zgodba o človeku, ki je zbolel od preveč ljubezni (do svoje brhke žene). Kaj je ubožec potem storil, da si je povrnil izgubljeno zdravje, boste slišali v Humoreski tega tedna. Na sporedu bo v nedeljo ob 14.05 na 3. programu Radia Slovenija ali krajše – na Arsu. Maupassantovo zgodbo iz leta 1833 interpretira dramski igralec Uroš Smolej. Avtor prevoda je Aleš Berger, ki se je podpisal pod prevode več Maupassantovih zgodb.
V ponedeljek, na zadnji avgustovski dan, bo na sporedu Literarni nokturno, ki ga je pripravil naš nekdanji sodelavec Veno Taufer. Prevedel je pesmi sodobne norveške pesnice Gro Dahle, ki je zaradi svoje netipične poezije v svoji domovini vplivna pesniška osebnost. Za njeno pesnjenje je že od prve zbirke z naslovom Avdienca iz leta 1987 mogoče reči, opisuje Taufer, da je pot k spoznavanju tistega, kar smo nekoč vedeli, a pozabili. Njene druge zbirke so nekakšen »pesniški karneval«, ki podira tabuje, z neposredno naravnostjo tre zamotana vprašanja; hkrati z obvladanim ludizmom nonšalantno vzpostavlja pesniški svet, ki se zdi bralcu nenavadno blizu in domač. Izbor pesmi Gro Dahle Ženska z gumbi interpretira Maša Grošelj. Literarni nokturno lahko na Prvem in Arsu ujamete vse dni v tednu; na sporedu je vsak večer po 23. uri.
V torek sledi predstavitev romana o tragičnem ruandskem genocidu, med katerim je leta 1994 življenje okrutno izgubilo milijon civilistov. V romanu Murambi, knjiga o okostjih, ki ga je napisal v Dakarju rojeni senegalski pisatelj, publicist in esejist Boris Boubacar Diop, je spomin na te krvave dogodke ohranjen v literarni maniri. Diop je štiri leta po genocidu obiskal Kigali, kjer je govoril s številnimi Ruandci; nekateri izmed njih so bili navdih za njegove literarne like. V odlomku, ki ga je za Literarni nokturno poslovenila Marjeta Novak Kajzer, sledimo interpretaciji dramskega igralca Branka Jordana.
Torkovi večeri so na Arsu rezervirani za Literarni večer. »Od pesniškega prvenca Pesmi iz premoga in zbirke kratke proze Kiril Lajš ni lastnik krčme Peter Rezman, do zgodbe Osemsto šestnajst, ki je napovedala zbirko kratke proze Skok iz kože, so v dveh desetletjih velenjski knapi nakopali več kot 70 milijonov ton premoga. Ves ta premog je zgorel, zgodbe o kurjenju pa ostajajo in čisto vseh ne bomo nikoli spoznali. Zato je vsaka zapisana toliko bolj dragocena,« je prepričan Peter Rezman, pesnik, pisatelj in dramatik, ki živi in deluje v Velunjskem grabnu blizu Velenja. Vpogled v literarno ustvarjanje poeta in apologeta Šaleške doline, razumnika in aktivista Petra Rezmana bo ponudil Literarni večer ob 21. uri.
Med oddajami, ki jih naslednji teden pripravljamo na Radiu Slovenija, izpostavljamo še sobotni Literarni nokturno z novimi pesmimi kresnikovega nagrajenca Davorina Lenka. Davorin Lenko se je slovenskim bralcem doslej predstavil kot prozaist in dramatik, ob dveh romanih in dveh zbirkah kratkih zgodb se je podpisal še pod monodramo Psiho. Lenka ustvarjalno zanimajo telesnost, spolnost, vzgibi erotizma in želje, in zanima ga odnos, interakcija. To seva tudi iz njegove poezije, knjižno še neobjavljene, ki smo jo zbrali pod naslovom Razpoke.
Spored literarnih oddaj med 30. avgustom in 5. septembrom
30. avgust
14.05 Humoreska tega tedna – Guy de Maupassant: Modrijan
18.05 Spomini, pisma in potopisi – Francis Mayes: Pod toskanskim soncem
22.05 Literarni portret – Ivo Andrić (1892–1975)
23.50 Literarni nokturno – Charles Wright: Razmišljanje o zimi na začetku poletja31. avgust
23.50 Literarni nokturno – Gro Dahle: Ženska z gumbi1. september
21.00 Literarni večer – Okoliščine nastanka nekaterih besedil Petra Rezmana
23.50 Literarni nokturno – Boris Boubacar Diop: Murambi, knjiga o okostjih2. september
11.05 Literarna matineja – Ciklus Svetovni klasiki: Ajshil
23.50 Literarni nokturno – Przemiyslaw Suchanecki: Utopitev3. september
23.50 Literarni nokturno – Avgust Demšar: Miloš4. september
23.50 Literarni nokturno – Živko Čingo: Paskvelija – Družina Ogilinovih5. september
18.00 Izbrana proza – Emilijan Cevc: Peč, luč
23.50 Literarni nokturno – Davorin Lenko: Razpoke
Vrhunci literature v zvočni obliki.
Med nalogami Radia Slovenija je skrb za ustvarjanje pestrega in kakovostnega literarnega programa. Rezultat so številne in raznovrstne literarne oddaje. Po premiernem predvajanju jih shranimo v bogatem arhivu Radia Slovenija, v Mediateki, kjer so na voljo za poznejše predvajanje novim generacijam. Pripravljamo jih v uredništvih za kulturo in igrani program: v sodelovanju s priznanimi književnimi ustvarjalci in prevajalci redno snujemo nove in zanimive oddaje o pomembnih, pa tudi o morda manj znanih avtorjih in avtoricah iz bolj ali manj raziskanih delov (literarnega) sveta. V tednu, ki je pred nami, bo tako na sporedu več povsem svežih avtorskih oddaj, pripravljenih posebej za 1. in 3. program, kjer na Radiu Slovenija vsak dan domujeta literatura in umetnost govorjene besede v slovenskem jeziku.
Danes je na sporedu zadnja oddaja iz ciklusa ob 170. obletnici rojstva francoskega realističnega pisatelja Guyja de Maupassanta, ki je pisal o kmečkem in plemiškem življenju, neopažene pa niso ostale niti zagate pariškega meščanstva. Iz tega družbenega sloja zajema njegova duhovita zgodba o človeku, ki je zbolel od preveč ljubezni (do svoje brhke žene). Kaj je ubožec potem storil, da si je povrnil izgubljeno zdravje, boste slišali v Humoreski tega tedna. Na sporedu bo v nedeljo ob 14.05 na 3. programu Radia Slovenija ali krajše – na Arsu. Maupassantovo zgodbo iz leta 1833 interpretira dramski igralec Uroš Smolej. Avtor prevoda je Aleš Berger, ki se je podpisal pod prevode več Maupassantovih zgodb.
V ponedeljek, na zadnji avgustovski dan, bo na sporedu Literarni nokturno, ki ga je pripravil naš nekdanji sodelavec Veno Taufer. Prevedel je pesmi sodobne norveške pesnice Gro Dahle, ki je zaradi svoje netipične poezije v svoji domovini vplivna pesniška osebnost. Za njeno pesnjenje je že od prve zbirke z naslovom Avdienca iz leta 1987 mogoče reči, opisuje Taufer, da je pot k spoznavanju tistega, kar smo nekoč vedeli, a pozabili. Njene druge zbirke so nekakšen »pesniški karneval«, ki podira tabuje, z neposredno naravnostjo tre zamotana vprašanja; hkrati z obvladanim ludizmom nonšalantno vzpostavlja pesniški svet, ki se zdi bralcu nenavadno blizu in domač. Izbor pesmi Gro Dahle Ženska z gumbi interpretira Maša Grošelj. Literarni nokturno lahko na Prvem in Arsu ujamete vse dni v tednu; na sporedu je vsak večer po 23. uri.
V torek sledi predstavitev romana o tragičnem ruandskem genocidu, med katerim je leta 1994 življenje okrutno izgubilo milijon civilistov. V romanu Murambi, knjiga o okostjih, ki ga je napisal v Dakarju rojeni senegalski pisatelj, publicist in esejist Boris Boubacar Diop, je spomin na te krvave dogodke ohranjen v literarni maniri. Diop je štiri leta po genocidu obiskal Kigali, kjer je govoril s številnimi Ruandci; nekateri izmed njih so bili navdih za njegove literarne like. V odlomku, ki ga je za Literarni nokturno poslovenila Marjeta Novak Kajzer, sledimo interpretaciji dramskega igralca Branka Jordana.
Torkovi večeri so na Arsu rezervirani za Literarni večer. »Od pesniškega prvenca Pesmi iz premoga in zbirke kratke proze Kiril Lajš ni lastnik krčme Peter Rezman, do zgodbe Osemsto šestnajst, ki je napovedala zbirko kratke proze Skok iz kože, so v dveh desetletjih velenjski knapi nakopali več kot 70 milijonov ton premoga. Ves ta premog je zgorel, zgodbe o kurjenju pa ostajajo in čisto vseh ne bomo nikoli spoznali. Zato je vsaka zapisana toliko bolj dragocena,« je prepričan Peter Rezman, pesnik, pisatelj in dramatik, ki živi in deluje v Velunjskem grabnu blizu Velenja. Vpogled v literarno ustvarjanje poeta in apologeta Šaleške doline, razumnika in aktivista Petra Rezmana bo ponudil Literarni večer ob 21. uri.
Med oddajami, ki jih naslednji teden pripravljamo na Radiu Slovenija, izpostavljamo še sobotni Literarni nokturno z novimi pesmimi kresnikovega nagrajenca Davorina Lenka. Davorin Lenko se je slovenskim bralcem doslej predstavil kot prozaist in dramatik, ob dveh romanih in dveh zbirkah kratkih zgodb se je podpisal še pod monodramo Psiho. Lenka ustvarjalno zanimajo telesnost, spolnost, vzgibi erotizma in želje, in zanima ga odnos, interakcija. To seva tudi iz njegove poezije, knjižno še neobjavljene, ki smo jo zbrali pod naslovom Razpoke.
Spored literarnih oddaj med 30. avgustom in 5. septembrom
30. avgust
14.05 Humoreska tega tedna – Guy de Maupassant: Modrijan
18.05 Spomini, pisma in potopisi – Francis Mayes: Pod toskanskim soncem
22.05 Literarni portret – Ivo Andrić (1892–1975)
23.50 Literarni nokturno – Charles Wright: Razmišljanje o zimi na začetku poletja31. avgust
23.50 Literarni nokturno – Gro Dahle: Ženska z gumbi1. september
21.00 Literarni večer – Okoliščine nastanka nekaterih besedil Petra Rezmana
23.50 Literarni nokturno – Boris Boubacar Diop: Murambi, knjiga o okostjih2. september
11.05 Literarna matineja – Ciklus Svetovni klasiki: Ajshil
23.50 Literarni nokturno – Przemiyslaw Suchanecki: Utopitev3. september
23.50 Literarni nokturno – Avgust Demšar: Miloš4. september
23.50 Literarni nokturno – Živko Čingo: Paskvelija – Družina Ogilinovih5. september
18.00 Izbrana proza – Emilijan Cevc: Peč, luč
23.50 Literarni nokturno – Davorin Lenko: Razpoke
Včeraj se je v Palermu začela mednarodna skladateljska tribuna Rostrum. Na tej platformi, ki jo je leta 1955 ustanovil Mednarodni svet, takrat še pod okriljem UNESCa, si radijske postaje izmenjajo izbrane nove posnetke del sodobnih skladateljev, delegati sodelujočih postaj pa izbirajo najbolj prepričljive med njimi. Radio Slovenija tokrat predstavlja koncert za violončelo in orkester Unveiled Vita Žurája, s tribune pa poroča letošnji delegat Primož Trdan.
NAPOVED: V Slovenskem etnografskem muzeju nocoj ob 18. uri odpirajo razstavo Plečnikova Lectarija. S Plečnikom in njegovo Lectarijo, ki je tik pred drugo svetovno vojno zaživela na Kongresnem trgu, je povezana tudi Krbavčičeva svečarska in medičarska delavnica na Trubarjevi ulici v Ljubljani. Oba ambienta bosta odslej na ogled na stalni razstavi.
Na smrt velikega književnika Borisa Pahorja so se odzvali tudi njegovi sodelavci in prijatelji. Nekaj njihovih misli je zbral Gregor Podlogar.
Prihodnji teden se v Izoli začenja 18. Kino otok, festival mednarodnega avtorskega filma, ki se po dveh letih prilagojenih epidemijskih izdaj tudi vrača v svoj tradicionalni termin: prvi teden junija. Festival letos prinaša filme iz Madžarske, Kanade in Ukrajine, Belorusije, Italije, Škotske, Francije, Malte, Indije, Hrvaške, Srbije, Kolumbije in drugih držav, v sredo pa ga bo odprl dokumentarni film Izginjanje, ki raziskuje osebno, družinsko, družbeno in politično zgodovino – in sodobnost – dvojezične avstrijske Koroške, kjer slovenskega jezika v javnih prostorih že dolgo ni več slišati.
Bo 75. zlato palmo spet prejel Šved Ruben Östlund ali pa bo šla ponovno v roke Romuna Cristiana Mungiuja? Jo bo dobil Poljak Jerzy Skolimowski?
Od petka, 27. maja, do nedelje, 29. maja, po vsej Sloveniji poteka arhitekturni festival Odprte hiše Slovenije. Gre za eno redkih priložnosti, ki omogočajo izkušnjo, da ljudje v stavbe vstopijo, jih preizkusijo, dobijo kontakt z arhitekti, uporabniki, lastniki, izvajalci in drugimi strokovnjaki. Tema letošnjega festivala je "Arhitektura v novi realnosti".
Dokumentarec raziskuje burno zgodovino zapuščenega koncertnega klavirja, čigar domovanje je po nenavadnem spletu naključi že več kot 60 let prav dramski studio 01 Radia Slovenija. Strniši je ta koncertni Bösendorfer naposled predstavljal vir obsežnega navdiha. Na njem je ustvaril album z istoimenskim naslovom, z njega odpihnil prah, ki je s tem vsaj delno razkril tudi tančine naše polpretekle zgodovine. V radiofonski jezik je esejska razmišljanja, sprva nastala pod redakcijsko zasnovo Marka Crnkoviča za spletno revijo Fokuspokus, prevedel režiser Klemen Markovčič. Tako je nastala samosvoja zvočna pripoved o tem resnično posebnem klavirju na Radiu Slovenija, ki pa je od premiere dokumentarca leta 2018 doživel tudi celovito prenovo za katero je v resnici najbolj zaslužna prav ta radiofonska raziskava. Režiser: Klemen Markovčič Tonski mojster: Nejc Zupančič Avtor izvirne glasbe: Gregor Strniša Pripovedovalec – Renato Horvat Vodja pogovora – Klemen Markovčič Sogovornika – Matija Milčinski in Peter Hribar Interpret – Gorazd Logar Produkcija Uredništva igranega programa Posneto v studiih Radia Slovenija februarja 2018
Srečanje, ki je obsegalo pet predavanj in ogled filma, je bilo posvečeno enemu od najbolj izstopajočih in najbolj plodovitih nemških intelektualcev svojega časa Siegfriedu Kracauerju (1889 – 1966). Povod pa je bil izid prevoda njegovega dela Ornamenti množice (Založba *cf, 2021), ki velja za njegovo najbolj vplivno delo. Siegfried Kracauer pri nas ni širše poznan mislec, in to navkljub dejstvu, da je prevod tega dela že četrta knjižna objava tega avtorja pri nas. Pred tem so izšle še knjižne objave: Filmska čitanka (Slovenska kinoteka, 2017), roman Ginster (CZ, 2014) in razprava Uslužbenci (Založba *cf, 2013). Krackauerjeva življenjska zgodba na samosvoj način uteleša zgodovino 20. stoletja in je močno vpliva tudi na njegovo delo. Prevajalka Anja Naglič je povedala, da je "Krackauerjevo življenje je tako zasebno kot poklicno potekalo v znamenju eksteritorialnosti, če si izraz sposodim kar pri njem samem. Kot jud je bil napol tujec v Nemčiji, kot nemški emigrant tujec v Franciji in v ZDA, in kar trikrat je začel svoje (poklicno) življenje na novo – leta 1921, ko se je iz arhitekta prelevil v novinarja, leta 1933 z begom iz Nemčije v Francijo in leta 1941 z begom v ZDA". Delo Ornament množice je izšlo leta 1963, v njem pa je avtor izbral 24 od nekaj sto esej, ki jih je napisal v času weimarske republike. V njih na interdisciplinarni način pretresa (moderno) življenje zgodnjega 20. stoletja in analizira pojave množične kulture. Vsak na svoj način so to osvetlili tudi vsi predavatelji na dogodku: Anja Naglič, Miloš Kosec, Magdalena Germek, Rok Vevar in Marko Jenko, ki je med drugim povedal: "Če se spomnite filma Plesalka v temi Larsa von Trierja, tu lahko začutite rojevanje glasbe iz zvokov stroja, iz ponavljajočih gibov. Tukaj se odpira polje ornamenta. Prav na tej točki, bi lahko rekli, da se nekaj osamosvaja – proces proizvajanja nečesa se pervertira, se ovije vase, je samo sebi namen. To je tisto, kar je tu ključno." In kot je Marko Jenko še zapisal v spremni besedi dela Ornament množice: "Ornament je bistven za bistvo. Je točka skupnega pogleda množice, kjer je množica, in to materialno, mnogo bolj iskrena, kot se ji morda zdi." Kracauerjeva misel – kar je potrdil tudi dogodek v Kinu Šiška – še danes precej intenzivno nagovarja teoretike in raziskovalce s področij sociologije, filozofije, sodobnega plesa, likovne umetnosti, arhitekture in filma.
Letizia Battaglia, (1935-2022) ni bila le fotografinja, predvsem je bila in hotela biti neodvisna in svobodna ženska, ki se je za pot fotoreporterke odločila razmeroma pozno, in še to ne po lastni izbiri. Ob končanem članku so jo vprašali, kje pa so fotografije? In tako se je začel počasen prehod od novičarke do kritične intelektualke, pogumne fotoreporterke, ki je čutila, da mora prizore s 50mm objektivom posneti od blizu. Tako v Italiji kot po svetu je postala prepoznavna zaradi fotografiranja žrtev mafije na italijanskem jugu.
Če Ivan Štrekelj ne bi bil gluh, bi bil gotovo vidna figura slovenske umetnosti, meni Petra Rezar, ki je z Matejo Breščak pripravila razstavo v Narodni galeriji, o umetniku pa je napisala tudi knjigo. Ustvarjal je predvsem realistične portrete in ženske akte, v njegovih delih pa slutimo zadržano izpoved nemoči, tišine in osamljenosti, preberemo v razstavnem besedilu. To velja tudi za naslovno podobo, kip z naslovom Poplava upodobitev utapljajoče se deklice, ki hlasta za zrakom. Mateja Breščak pove, da je razstava nastala v sodelovanju z Zvezo društev gluhih in naglušnih Slovenije. Donirali so jim nekaj Štrekljevih del, ki so jih imeli v lasti, na razstavo pa so vključili tudi dvanajst opisov umetnin v znakovnem jeziku. Leta 1916 rojeni Štrekelj je bil tudi aktivist v krogu gluhih takratne organizacije v Juglaviji, sicer pa je najprej študiral v Beogradu, ko so po vojni ustanovili likovno akademijo v Ljubljani, pa se je vpisal v tretji letnik kiparstva. Med njegovimi profesorji najdemo velika imena slovenskega kiparstva, kot sta Frančišek Smerdu in Boris Kalin, ki ju je zaznamoval študij na zagrebški akademiji. Štirideset kipov, šestnajst del na papirju, ena oljna slika in fotografije javnih spomenikov in nagrobnikov bo na razstavi Kipar Ivan Štrekelj (1916-1975) v ljubljanski Narodni galeriji na ogled do 2. oktobra.
Neveljaven email naslov