Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kulturi bo prihodnje leto namenjenih največ sredstev v samostojni Sloveniji. Predlog proračuna ministrstva za kulturo naj bi se povišal za kar 25 odstotkov. A vendar opozicija obljubam ne verjame dokler ministrstvo ne izpolni manjših tekočih obveznosti za letošnje leto. Odbor za kulturo je imel v petek kar dve seji, po proračunu je bilo na vrsti še razveljavitev zakona o enotni cene knjige, ki naj bi jo ministrstvo predlagalo brez širšega posvetovanja.
Predlog proračuna predvideva povišanje za kar 25 odstotkov
Državna sekretarka na ministrstvu za kulturo Ignacija Fridl Jarc je na seji odbora DZ za kulturo povedala novico desetletja. Kultura bo prvič po letu 2012 presegla dva odstotka državnega proračuna:
Za leto 2021 se sredstva ministrstva za kulturo glede na sprejeti proračun v globalu povečujejo za 46,3 milijona evrov in skupaj znašajo 238 milijonov evrov, kar pomeni rekordni proračun v zgodovini Slovenije za kulturo.
V to višino pa še niso vključena evropska sredstva iz sklada za okrevanje ter kohezijska sredstva za prihodnje obdobje. Za leto 2022 je predlog proračuna sicer nižji za 8 milijonov, vendar še vedno visok glede na letošnje leto. Pa vendar opozicija državni sekretarki ne verjame. Ravno ta teden so namreč filmski ustvarjalci opozorili, da še niso prejeli izplačila za delo, ki je bilo opravljeno pred epidemijo. Ignacija Fridl Jarc je odgovorila, da bodo sredstva filmskemu centru izplačana, ko jih bo potrdila vlada. Njene besede opozicije niso prepričale, opozarjali so celo na zavajanje.
Na drugi današnji seji pozno popoldne pa je bila v ospredju razveljavitev zakona o enotni ceni knjige v 5. protikoronskem svežnju, ki je določal, da se knjige pol leta po izdaji ne smejo prodajati s popusti. Državna sekretarka je povedala, da zakon ni pocenil knjig, ni dvignil bralne pismenosti, je pa škodil manjšim založnikom brez knjigarn, zato so se na ministrstvu odzvali njihovemu pozivu. Bojan Švigelj z Mladinske knjige je opozoril, da je bila razveljavitev zakona predlagana brez razprave, in da velik del založništva o tem ni vedel nič. Dodal je še, da pravih učinkov zakona ne poznamo, ker ni bila opravljena njegova analiza. To pa bi pričakoval ob razveljavitvi zakona za katerega so si prizadevali več kot 15 let.
Kulturi bo prihodnje leto namenjenih največ sredstev v samostojni Sloveniji. Predlog proračuna ministrstva za kulturo naj bi se povišal za kar 25 odstotkov. A vendar opozicija obljubam ne verjame dokler ministrstvo ne izpolni manjših tekočih obveznosti za letošnje leto. Odbor za kulturo je imel v petek kar dve seji, po proračunu je bilo na vrsti še razveljavitev zakona o enotni cene knjige, ki naj bi jo ministrstvo predlagalo brez širšega posvetovanja.
Predlog proračuna predvideva povišanje za kar 25 odstotkov
Državna sekretarka na ministrstvu za kulturo Ignacija Fridl Jarc je na seji odbora DZ za kulturo povedala novico desetletja. Kultura bo prvič po letu 2012 presegla dva odstotka državnega proračuna:
Za leto 2021 se sredstva ministrstva za kulturo glede na sprejeti proračun v globalu povečujejo za 46,3 milijona evrov in skupaj znašajo 238 milijonov evrov, kar pomeni rekordni proračun v zgodovini Slovenije za kulturo.
V to višino pa še niso vključena evropska sredstva iz sklada za okrevanje ter kohezijska sredstva za prihodnje obdobje. Za leto 2022 je predlog proračuna sicer nižji za 8 milijonov, vendar še vedno visok glede na letošnje leto. Pa vendar opozicija državni sekretarki ne verjame. Ravno ta teden so namreč filmski ustvarjalci opozorili, da še niso prejeli izplačila za delo, ki je bilo opravljeno pred epidemijo. Ignacija Fridl Jarc je odgovorila, da bodo sredstva filmskemu centru izplačana, ko jih bo potrdila vlada. Njene besede opozicije niso prepričale, opozarjali so celo na zavajanje.
Na drugi današnji seji pozno popoldne pa je bila v ospredju razveljavitev zakona o enotni ceni knjige v 5. protikoronskem svežnju, ki je določal, da se knjige pol leta po izdaji ne smejo prodajati s popusti. Državna sekretarka je povedala, da zakon ni pocenil knjig, ni dvignil bralne pismenosti, je pa škodil manjšim založnikom brez knjigarn, zato so se na ministrstvu odzvali njihovemu pozivu. Bojan Švigelj z Mladinske knjige je opozoril, da je bila razveljavitev zakona predlagana brez razprave, in da velik del založništva o tem ni vedel nič. Dodal je še, da pravih učinkov zakona ne poznamo, ker ni bila opravljena njegova analiza. To pa bi pričakoval ob razveljavitvi zakona za katerega so si prizadevali več kot 15 let.
V ponedeljek zjutraj je filmofile in drugo javnost po vsem svetu presenetila novica, da je oskarja za najboljši film prejel film, ki so mu napovedovali najmanj možnosti.
Vsebine Programa Ars
"Film resničnost lovi neodvisno od volje samega avtorja. Film je hočeš nočeš življenje". To je misel Piera Paola Pasolinija in nocoj se v Slovenski kinoteki v Ljubljani s projekcijo filma Mama Rim iz leta 1962 začenja retrospektiva njegovih filmov. Italijanski pesnik, pisatelj, dramatik in pozneje v življenju še filmski režiser je od leta 1961 do 1975, ko je umrl v še danes nepojasnjenem napadu, posnel 13 celovečercev. In prav vse filme Piera Paola Pasolinija bomo videli na kinotečni retrospektivi, ki bo potekala v Kinoteki vse do 8. maja. Retrospektiva na veliko kinotečno platno prihaja ob stoletnici Pasolinijevega rojstva; ta je bila 5. marca. Njegove filme bodo predvajali s 35 milimetrskih kopij. V Dvorani Silvana Furlana bodo odprli razstavo fotografij, med njimi tudi njegovega osnovnošolskega spričevala, saj je del mladosti preživel v Sloveniji, v Idriji; izdali pa bodo še prevod izbora njegovih filmskih esejev z naslovom Heretični empirizem. Potem ko se je uveljavil kot pesnik, pisatelj in angažirani intelektualec, se je Pier Paolo Pasolini v 60. letih prejšnjega stoletja posvetil filmom in posnel številne brezčasne klasike vse od Beračev do svojega zadnjega kontroverznega dela Salo ali 120 Sodome. Njegove premiere ni dočakal, saj je, še preden je film prišel v kino, podlegel brutalnemu napadu. Pasolini je sam dejal, da smrt za ustvarjalca tako kot montaža za film.
Vsebine Programa Ars
Minula oskarjevska noč je bila za ženske v filmu zgodovinska: Jane Campion je za svoj film Moč psa kot tretja režiserka dobila oskarja za najboljšo režijo, film CODA režiserke Sian Heder je dobil glavno nagrado – oskarja za najboljši film in oskarja za najboljšo priredbo scenarija, Ariana DeBose je za svoj nastop v Zgodbi z zahodne strani kot prva ne-bela kvirovska igralka dobila oskarja za najboljšo stransko vlogo, Billie Eilish je oskarjevka postala pri rosnih 20 letih za najboljšo izvirno filmsko glasbo, kostumografinja Jenny Beavan pa je to za svoj prispevek h Krueli postala že tretjič. Dosežke ustvarjalk je sicer zasenčilo moško nasilje, ali, kot so zapisali pri britanskem časniku The Guardian: "Če Jane Campion kot tretja režiserka dobi oskarja za najboljšo režijo, ampak Will Smith oklofuta Chrisa Rocka, se je to sploh zgodilo?" Več, Tina Poglajen. Novozelandka Jane Campion je prva ženska, ki je bila za oskarja za najboljšo režijo nominirana dvakrat – prvič za film Klavir iz leta 1993. Moč psa, dekonstrukcija mita o "pravih moških", kavbojih, je bil s kar 12 nominacijami sicer favorit letošnje podelitve. "Zelo sem ponosna, da sem nocoj dobila nagrado in da sem še ena režiserka, ki ji bodo sledile četrta, peta, šesta, sedma, osma. Zelo me veseli, da napredujemo hitreje. To smo potrebovali, enakost je pomembna." je povedala nagrajenka. Nepričakovani zmagovalec letošnjih oskarjev je CODA, neodvisna družinska drama z za Hollywood precej skromnim desetmilijonskim proračunom, o najstnici, ki živi v družini gluhih in sanja o karieri v glasbi. V filmu nastopajo gluhonemi igralci in igralke, vključno s Troyem Kotsurjem, ki je dobil oskarja za najboljšo stransko vlogo. Režiserka, Sian Heder: "Režiserka sem postala, ker sem videla to početi Jane Campion in druge režiserke. Upam, da bodo mlade ženske, ki si to želijo, videle mene; in da me bodo videli tudi neodvisni filmarji, ki se borijo, da bi lahko snemali. To je velik trenutek tudi za neodvisne filme. " Na neenak položaj spolov v filmski industriji je opozorila tudi komičarka Amy Schumer, ki je skupaj z Wando Sykes in Regino Hall povezovala letošnjo prireditev: "Akademija je letos najela tri ženske, ker je to še vedno ceneje, kot da bi najeli enega moškega, " je dejala.
Neveljaven email naslov