Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
Točno 16 minut pred 12-to je kočija s krsto kraljice Elizabete II. krenila na zadnjo pot. Za njo so hodili štirje kraljičini otroci s kraljem Karlom III. na čelu ter vnuka, princa William in Harry. V klopeh Westminstrske opatije je bogoslužje spremljalo 2 tisoč visokih gostov, številni Britanci so se svoji monarhinji še zadnjič, tudi z molkom, poklonili na londonskih ulicah. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Kmetijska ministrica: S primerjalnikom cen osnovnih živil želimo porazdelili breme po celotni verigi - Pri odpravljanju posledic poplav v občinah Osilnica in Kostel bo pomagala vojska; popoldne si bo škodo ogledal okoljski minister - Sindikat igralniških delavcev v Hitu za konec meseca napovedal stavko
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Po več sušnih mesecih nas zalivajo obilne padavine, ki so ponekod rekordne. V več krajih po državi je namreč v 24-ih urah padlo več kot 200 litrov dežja na kvadratni meter. Dolgotrajni krajevni nalivi so napovedani tudi za prihodnje ure, zato je Agencija za okolje izdala najvišje, rdeče vremensko opozorilo. Drugi poudarki oddaje: - Ujma v Italiji terjala najmanj 10 smrtnih žrtev. - Evropska komisija novinarjem Radiotelevizije Slovenija in drugih javnih medijev obljublja boljšo zaščito. - Portal RTV 365 nagrajen za najboljši slovenski digitalni medijski projekt.
V Splošni bolnišnici Celje so potrdili, da so zaradi napake svojcem enega od bolnikov sporočili, da je ta umrl, čeprav ni. Dogodek obžalujejo, svojcem so se opravičili. Zaradi zamenjave identitete so svoj odstop ponudili direktor bolnišnice, strokovni direktor in pomočnica direktorja. V oddaji tudi: - Ob dodatnem širjenju koronavirusa bodo številni priporočeni ukrepi postali obvezni - Draginja, proračun in volitve so teme prvega koalicijskega vrha - Kongres verskih voditeljev minil brez srečanja papeža Frančiška in ruskega patriarha Kirila
Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta v Strasbourgu v letnem govoru o stanju Evropske unije v ospredje postavila vojno v Ukrajini ter njene gospodarske in socialne posledice za Evropo. Posebna gostja Evropskega parlamenta je bila žena ukrajinskega predsednika Olena Zelenska, predsednica Von der Leynova pa je napovedala, da bo vnovič obiskala Kijev. Drugi poudarki oddaje: - Direktiva o minimalni plači nov temelj za boljše delovne pogoje zaposlenih v Evropski uniji. - Minister Bešić Loredan: po Evropi ne bo strožjih covidnih ukrepov, države stavijo na odgovornost. - Skupnost občin želi zaradi inflacije za to in prihodnje leto višje povprečnine.
Poslanke in poslanci na današnji izredni seji potrjujejo paket tako imenovane energetske zakonodaje. V luči zaostrenih razmer na trgu energetike naj bi tako v Državnem zboru potrdili predloge novele zakona o oskrbi s plini, zakona o ukrepih za obvladovanje kriznih razmer na področju oskrbe s plini in na področju oskrbe z energijo ter zakona o poroštvu za posle na trgu elektrike in plina. Drugi poudarki: - Pred Pošto Slovenije ob menjavi generalnega direktorja številni poslovni izzivi - Novi krvavi spopadi na meji med Armenijo in Azerbajdžanom - V središču Ljubljane omejitev hitrosti za vožnjo z električnimi skiroji
Na Brdu pri Kranju poteka srečanje voditeljev držav zahodnega Balkana v okviru pobude Brdo-Brioni. Ne glede na medsebojna nesoglasja so prišli vsi povabljeni voditelji. Po napovedih bodo pozvali k pospešitvi pristopnih pogajanj držav v regiji z Evropsko unijo in dodelitvi statusa kandidatke za članstvo Bosni in Hercegovini. Drugi poudarki oddaje: - Minister za delo Mesec za vodjo Inšpektorata za delo predlaga Luko Lukiča. - Na Švedskem po parlamentarnih volitvah v vodstvu desni pol, končni izidi v sredo. - Prebivalce Knežaka razveselila mobilna enota pošte, problem le kratek delovni čas.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
V Združenem kraljestvu se je začelo nacionalno žalovanje za kraljico Elizabeto Drugo, ki bo trajalo do njenega pogreba. Ta bo v Westminstrski opatiji čez približno deset dni. V poklon kraljici so se sešli britanski poslanci, v Westminstrski opatiji se oglašajo zvonovi. Ljudje pred Buckinghamsko palačo in grad Windsor polagajo cvetje. Zvečer bo ljudstvo nagovoril novi kralj, Karel III. Ostali poudarki oddaje: V Bruslju energetski ministri o predlogu uvedbe cenovne kapice za ruski plin Ljubljanski župan Janković zagotavlja: Prestolnica bo zimo dočakala na toplem Strošek intervencije ob največjem požaru pri nas ocenjujejo na 5 milijonov evrov
Vlada Roberta Goloba je po 100-ih dneh delovanja predstavila svoje dosežke. V ospredju so bili ukrepi, ki jih je sprejela za omilitev energetske draginje, in to na različnih področjih. Ukrepi morajo biti premišljeni in usmerjeni, je dejal Golob. Po njegovih besedah imamo dvoplastno delovanje - imajo ukrepe, kako preživeti zimo in imajo ukrepe kako bomo živeli 3 leta naprej. Druge teme: Hrvaška omejila cene plina in pozvala k posredovanju na evropski ravni Rusija bi referendume o priključitvi ukrajinskih ozemelj izvedla novembra Kmetje in stroka želijo sistemsko ureditev namakanja površin
Jože Golobič s ponedeljkom odstopa z mesta generalnega direktorja ljubljanskega univerzitetnega kliničnega centra. Odločitev je sporočil dva tedna zatem, ko ga je k odstopu zaradi finančnih težav UKC, zamujenih rokov pri prenovi in podaljševanja čakalnih dob pozval minister za zdravje Danijel Bešič Loredan. Drugi poudarki: - V boju proti draginji ministrstvo za delo predlaga obvezno božičnico za vse zaposlene - Ob optimizaciji dela v Slovenski industriji jekla zagotavljajo, da odpuščanj ne bo - Bruselj predlaga uvedbo cenovne kapice na ruski plin, Putin potezo označil za neumno
Zdravstvene ustanove po večini podpirajo vladne ukrepe za izboljšanje razmer v zdravstvu. Denar je zagotovljen, a izvajalci čakajo na podrobna navodila glede plačevanja dodatnega dela - če ga bodo sploh lahko izvedli. Kot namreč opozarja direktorica Zdravstvenega doma Kranj Lili Gantar Žura, je kadrovska stiska velika. Kljub ponujenim dodatkom zdravniki ponekod ne želijo opravljati dodatnega dela. Nekateri drugi poudarki oddaje: - Mali obrtniki zaradi energetske krize od vlade pričakujejo regulacijo cen - V Plavjah dosegli konec nočnega vrtanja predora za drugi tir - Odhajajoči britanski premier Boris Johnson podprl naslednico Lizz Truss in konservativce pozval k enotnosti
Kako bi lahko zagotovili boljši in hitrejši dostop do zdravstvenih storitev? O tem na Brdu pri Kranju prav zdaj razpravljajo predstavniki pristojnega ministrstva in izvajalci javne zdravstvene dejavnosti. Ministrstvo pričakuje vidno skrajševanje čakalnih vrst, saj so od tega meseca po vladni uredbi plačane vse storitve, opravljene v javnem sistemu. Zdravstveni zavodi ob tem pričakujejo pojasnila glede plačevanja dodatnega dela. Drugi poudarki: - Minuli mesec 0,7 odstotka manj brezposelnih kot julija. - Začetek zbiranja podpisov za brezplačna šolska kosila. - Rusija prepovedala delovanje eni od zadnjih neodvisnih medijskih hiš v državi.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Finančno ministrstvo je zaradi letošnjega neuravnoteženega proračuna pripravilo rebalans. Ta predvideva 14,6 milijarde evrov odhodkov in 12,5 milijarde prihodkov. Kljub letošnji visoki gospodarski rasti rebalans predvideva dve milijardi evrov primanjkljaja. Drugi poudarki oddaje: - Pretresi v Telekomu: dva člana uprave odhajata sporazumno, eden krivdno razrešen. - Nuklearka Zaporožje večkrat poškodovana, inšpektorji še ocenjujejo obseg škode. - V Kanalu se začenjajo Kogojevi dnevi, v ospredju mladi domači glasbeniki.
Učenci, starši in učitelji vstopajo v novo šolsko leto. Šolski prag je danes prvič prestopilo 20 tisoč 797 prvošolcev, ki so jih dopoldne slovesno sprejeli med šolarje. Druge teme oddaje: - Jedrski inšpektorji odločeni, da kljub spopadom še danes dosežejo nuklearko v Zaporožju - Zadeva TEŠ 6: tuji izvajalec del bo moral zaradi pomoči pri zlorabi položaja plačati večmilijonsko kazen - Slovenski košarkarji branjenje evropskega prestola začenjajo s tekmo proti Litovcem
Državni zbor razpravlja o dveh zakonskih predlogih za pomoč prebivalstvu in gospodarstvu zaradi energetske draginje. Pred seboj imajo predlog, po katerem bodo najranljivejši prebivalci prejeli enkratni energetski draginjski dodatek.Zaradi visokih cen elektrike in plina se bodo poslanke in poslanci v nadaljevanju lotili tudi predloga zakona s prvim svežnjem pomoči gospodarstvu. Nekaj drugih poudarkov oddaje: Rusija za tri dni ustavila dobavo plina prek plinovoda Severni tok 1; Evropo skrbi, da bo ustavitev daljša. Letna inflacija v avgustu ostaja 11-odstotna, v primerjavi z julijem cene življenjskih potrebščin nespremenjene. V svetu se vrstijo odzivi na smrt Mihaila Gorbačova, zadnjega sovjetskega voditelja.
Neveljaven email naslov