Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
Razmere na goriškem Krasu se zaradi požara znova zaostrujejo. Iz treh vasi, in sicer Temnice, Vojščice in Novela, evakuirajo prebivalce. S požarom se bori več kot tisoč gasilcev. V oddaji tudi o tem: - SDS vložila podpise za začetek referendumskega postopka glede zakona o RTV - Obnovljena dobava ruskega plina po plinovodu Severni tok 1 - Italijanski premier Mario Draghi nepreklicno odstopil s položaja
Gasilci na Krasu se še naprej spopadajo s požari. Trenutno so razmere najzahtevnejše na območju občine Komen, kamor se je požar razširil iz sosednje Italije. Več o stanju na terenu tako na slovenski kot italijanski strani meje v nadaljevanju oddaje, v kateri boste slišali tudi: - Vrh politike o draginji, minister Mesec napovedal enkratne dodatke za najranljivejše - Prvi krog predsedniških volitev bo 23-ega oktobra - V Celju drevi uradno odprtje gasilske olimpijade; tekmovali bodo gasilci iz 20-ih držav .
Na območju požara na Krasu, ki je bil še dopoldne pod nadzorom, je pred približno eno uro spet zagorelo. Štab gasilcev v Kostanjevici na Krasu sta dopoldne obiskala predsednik države Borut Pahor in poveljnik Civilne zaščite Republike Slovenije Srečko Šestan. Zahvalila sta se vsem, ki so sodelovali pri gašenju tega obsežnega požara na Goriškem. Drugi poudarki oddaje: - O težavah pri oskrbi s pitno vodo v slovenski Istri tudi okoljski minister Uroš Brežan. - Severna Makedonija začela pristopna pogajanja z Evropsko unijo. - Ukrajinski predsednik odpustil še 28 uslužbencev tajne službe.
Več kot 420 gasilcev nadzoruje požar, ki je včeraj izbruhnil na goriškem Krasu in je zajel skoraj 400 hektarjev površin. Pomagajo si s 120-imi vozili in petimi helikopterji, je še povedal vodja intervencije Simon Vendramin. Drugi poudarki: - Na pogajanjih o plačnih razredih in regresu v javnem sektorju naj bi upoštevali inflacijo. - Domnevne veleizdaje ukrajinskih uradnikov odnesle vodji varnostne službe in tožilstva. - V Rovinju opozarjajo na zavajajoče oglase za nakup zemljišč.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ekonomsko-socialni svet se je danes po več kot enem letu znova sešel. Sindikati, delodajalci in predstavniki vlade s premierom Robertom Golobom na čelu so obudili socialni dialog. Cilj je poiskati širši družbeni konsenz ter čim boljše rešitve. Golob je ob tem poudaril, da bo treba skrajšati nekatere postopke, a ne z namenom, da bi kogar koli izključevali, ampak zaradi nujnosti hitrega ukrepanja. Ob tem je navedel področje energentske in prehranske draginje ter zdravstva. Preostale novice: Odstranjevanje žice na meji s Hrvaško kot simbol nove smeri migracijske politike. Negotovi dnevi v italijanski politiki: iskanje poti za izhod iz vladne krize. Uporaba pitne vode na Obali prepovedana tudi za kmetijstvo.
Evropska komisija je izboljšala gospodarske obete za Slovenijo za letos: napoved rasti BDP-ja je druga najvišja v Evropski uniji. Drugače bo prihodnje leto. V Bruslju so spomladansko napoved znižali, ob tem pa tako za letos kot leto pozneje napovedali višjo inflacijo. Drugi poudarki oddaje: - Zakon o razveljavitvi škodljivih zakonov nekdanje vlade tudi na izredni seji razburjal opozicijo - NIJZ: ob porastu okužb tudi več primerov covida 19 v domovih za starejše - Požar na območju hrvaškega naselja Záton pod nadzorom, gmotna škoda je velika
Odbor za zdravstvo je pred slabo uro začel obravnavo predloga zakona o nujnih ukrepih za zagotovitev stabilnosti zdravstva po nujnem postopku. Predlog naj bi že jutri potrjevali poslanci na izredni seji državnega zbora. Požel je številne kritike različnih interesnih skupin, danes pa še zakonodajnopravne službe parlamenta. Preostale novice: Ukrajinski zunanji minister Kuleba Moskvo obtožuje zavlačevanja pri deblokadi izvoza žita. Smučišču Kanin grozi zaprtje; na javnem razpisu pristojnega ministrstva ostalo brez sredstev. Vzrok za pogin rib v Gradaščici po prepričanju ribičev kemikalije.
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
V spomladanskem roku je splošno maturo uspešno opravilo nekaj več 95 odstotkov dijakov, ki so končali 4. letnik. Vse točke je zbralo 18 dijakinj in dijakov. Sicer pa je večina, za katero se je končalo srednješolsko obdobje, z rezultati mature zadovoljnih. V oddaji pa tudi o tem: - Mineva 27 let od genocida v Srebrenici, v Potočarih pokop 50-ih žrtev - Gazprom zaradi vzdrževanja zaprl plinovod Severni tok 1, Evropa zaskrbljena - Prevozniška platforma Uber naj bi delovalo protipravno z blagoslovom politike
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Svet je danes pretresel atentat na nekdanjega japonskega premierja Šinza Abeja, ki ga je med nastopom na predvolilni kampanji blizu Kjota z doma izdelano pištolo ubil 40-letni nekdanji pripadnik vojne mornarice. Iz mednarodne skupnosti se vrstijo obsodbe tragičnega dogodka, številne države so v Tokio poslale izraze sožalja. Druge teme: - Zelenski se je v nagovoru slovenskim poslancem zahvalil za pogum in podporo - Društvo novinarjev opozarja: Uroš Urbanija na čelu TV Slovenija bi pomenil grožnjo neodvisnemu novinarstvu - Na slovenski obali vzniknile knjižnice na plaži
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Minister za zdravje Danijel Bešič Loredan je danes znova poudaril, da bo za obvladovanje morebitnih novih valov epidemije zadolžena zgolj stroka, njegovo ministrvo pa bo zagotovilo ustrezne zmogljivosti za bolnišnično oskrbo kovidnih bolnikov. Drugi poudarki oddaje: - Tanja Fajon v Zagrebu potrdila zavezanost Slovenije krepitvi dobrih medsosedskih odnosov - Britanski premier Boris Johnson zaradi odstopov ministrov v precejšnjih težavah - Ob močnem neurju v Ljubljani več kot 100 posredovanj, požar nad Kobaridom se znova širi
Trend zmanjševanja števila brezposelnih se nadaljuje. Junijski podatki kažejo, da je na zavodu za zaposlovanje registriranih še 3,6 odstotka manj brezposelnih kot maja, kar je najnižja raven po letu 1990. A dobra statistika nekaterim panogam predstavlja težavo. Srečujejo se namreč z velikim pomanjkanjem delovne sile. Ostali poudarki oddaje: Odzivi po novem strelskem napadu v Združenih državah: Smo najbolj oborožena država v zgodovini, hkrati pa ena od najmanj varnih Finska in Švedska podpisali pristopna protokola za vstop v zvezo Nato Na tolminskem sotočju začetek festivala Sajeta, letos v sodelovanju s festivalom Od:vod
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Neveljaven email naslov