Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ob 15. obletnici podpisa sporazuma o nasledstvu nekdanje Jugoslavije je v državnem zboru potekala konferenca, na kateri so udeleženci poudarili pomen sporazuma in opozorili na težave pri njegovem uresničevanju, predvsem kar zadeva razdelitev bremena za devizne hranilne vloge. Sporazum o nasledstvu sicer opredeljuje pravice in obveznosti naslednic nekdanje Jugoslavije, pomemben pa je tudi, ker je simbolično končal vojne na tem območju.
Na konferenci je bilo večkrat izpostavljeno, da je bilo s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v primeru Ališić Sloveniji naloženo nepravično veliko finančno breme, kar zadeva devizne hranilne vloge. Predsednik državnega zbora Milan Brglez:
»Četudi je ta odločitev popolnoma v neskladju z navedenim členom priloge C (sporazuma o nasledstvu), ser je Slovenija kot demokratična država, ki temelji na spoštovanju človekovih pravic in svoboščin, odločila, da odločbo strasbourškega sodišča v celoti udejanji. Tako smo že začeli s postopki za povrnitev neprenesenih deviznih vlog, pri čemer je našemu postopku pritrdil tudi Svet Evrope.«
Finančni minister Dušan Mramor:
Naša država vztraja, da s sodbo sodišča v Strasbourgu to vprašanje ni rešeno in da ostaja del pogajanj o nasledstvu. Visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič:
Nekdanji poslanec Parlamentarne skupščine Sveta Evrope in avtor poročila o vprašanju Ljubljanske banke Erik Jurgens, ki ga je parlamentarna skupščina sprejela leta 2004, je bil v svojem nastopu oster do vseh naslednic:
»Mislim, da bi moralo biti vseh 5 držav naslednic sram, da 15 let po podpisu sporazuma še niso rešile problemov. Vse bi vas moralo biti sram!«
Ob tem je v pogovoru za Radio Slovenija pohvalil slovensko vlado, da se je zavezala k uresničitvi sodbe, in dejal, da bi ji ta pogum morale priznati tudi druge naslednice. Upa, da bo to pripomoglo k temu, da bodo tudi one iskale rešitve, ki bi pomagale pri vračanju dolgov varčevalcem.
Finančni minister Mramor je ob tem tudi pozval vse naslednice in mednarodno skupnost k uresničevanju sporazuma.
Na podlagi sporazuma o nasledstvu sicer uspešno potekajo pogajanja o razdelitvi nepremičnin – Slovenija bo do konca leta prevzela še šest diplomatsko-konzularnih predstavništev SFRJ -, in kulturne dediščine. Določen napredek je pri dostopu do arhivskega gradiva, kjer pa so še vedno zaprti arhivi Narodne banke Jugoslavije in obveščevalno-varnostnih služb.
Požar pod Socerbom je omejen, vendar še ni pogašen. Ponoči sta bili dejavni dve požarišči, gasilci so zjutraj dobili tudi pomoč iz zraka. Požar so včeraj gasili tudi z vodo iz Unice, namenjene v Rižanski vodovod, redukcij vode za primorska gospodinjstava za to naj ne bi bilo. Pristojni ob tem vnovič pozivajo k varčevanju z vodo. Druge teme oddaje: - Cepiva verjetno ne bodo ustavila širjenja okužb z omikronom, preprečijo pa težji potek bolezni - Zelenski: Vojna v Ukrajini ne bo končana, dokler ne osvobodimo Krima! - Žalosten konec belega kita, ki je zataval v Seno
Komisija za preprečevanje korupcije pri obravnavi sporazuma o ustanovitvi avtocestne policije ni ugotovila sumov kršitve nasprotja interesov oziroma korupcije, je pa ugotovila, da v zvezi s tem izhajajo razlogi za sum storitve kaznivega dejanja. Zato je primer predala Specializiranemu državnemu tožilstvu. Nekaj ljudi naj bi bilo že ovadenih, po neuradnih informacijah nekdanja ministra Aleš Hojs in Jernej Vrtovec ter nekdanji direktor avtocestne policije Andrej Jurič. Druge teme oddaje: - Do nižjih izdatkov zdravstvene blagajne zaradi izolacij ob okužbi s kovidom z delom od doma - Ameriški preiskovalni urad preiskal Trumpovo posestvo na Floridi - Požar pod Socerbom pretežno pod nadzorom
V palestinski enklavi Gaza po treh dneh izraelskih napadov velja premirje, za katerega je posredoval Egipt. V tem času je bilo ubitih 44 Palestincev, več kot 360 pa ranjenih. Gibanje Islamski džihad, ki je v odgovor na napade proti Izraelu izstrelilo več kot tisoč raket, je premirje razglasilo za zmago. Izrael je napade začel, ker naj bi gibanje načrtovalo večji napad na judovsko državo. Druge teme oddaje: - Ruske okupacijske oblasti v Zaporožju razpisale referendum o priključitvi Rusiji - Od starejših bo digitalne bone očitno lahko koristila le peščica - Mark Lebedew ni več selektor slovenskih odbojkarjev, zamenjal ga je Gheorghe Cretu
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Čakanje na zdravniške preglede in posege je še vedno ena izmed večjih težav našega zdravstva. Projekt skrajševanja čakalnih dob poteka izjemno počasi, izziv so veliki. Ministrstvo je zato danes predstavilo več ukrepov za ureditev čakalnih seznamov, ki ne odražajo dejanskega stanja. Druge teme: - Kitajska zaradi obiska Tajvana proti Pelosijevi napovedala sankcije - Iz ukrajinskih črnomorskih pristanišč danes izplule še tri ladje z žitom - Svetovne cene hrane julija upadle najbolj po oktobru 2008
Kitajska je po koncu obiska predsednice predstavniškega doma ameriškega kongresa Nancy Pelosi na Tajvanu v vodah okoli otoka začela najobsežnejše vojaške vaje doslej. Izstrelila naj bi tudi več balističnih raket. Ob stopnjevanju napetosti je Združenje držav jugovzhodne Azije Asean obe strani pozvalo k skrajni zadržanosti in se ponudilo kot posrednik za umiritev razmer. Druge teme: - Generalni sekretar Združenih narodov Guterres naftnim in plinskim podjetjem očita pohlep in nezaslišane dobičke - Načelnik Upravne enote Ljubljana Babič presenečen nad razrešitvijo - V Cerknem taborniški zlet s 700 udeleženci iz Slovenije in tujine
Vodja predstavniškega doma ameriškega kongresa Nancy Pelosi je končala obisk na Tajvanu. Otoku je zagotovila trdno podporo Združenih držav pri želji po svobodi in varnosti. Tajvanski voditelji so se ji zahvalili za podporo v teh negotovih časih, obisk pa je močno razburil Kitajsko, ki je zato napovedala obsežne vojaške vaje v bližini otoka. V oddaji pa tudi o tem: - Julija pri nas brezposelnost za slab odstotek večja kot junija - Hidroelektrarna Solkan znova obratuje, a vodne razmere se niso bistveno izboljšale - Pirotehniki na Krasu po požaru nadaljujejo odstranjevanje neeksplodiranih bomb in granat
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Danes še ne bodo znani natančni podatki o škodi v kmetijstvu zaradi hude suše, a kot pravi predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice Roman Žveglič, se že ve, da ta presega tisto iz leta 2017, ko je dosegla 65 milijonov evrov. Zato pričakuje, da bo vlada razglasila naravno nesrečo, kar je podlaga za interventni zakon za pomoč kmetom. Kot je še povedal Žveglič, bodo zbrane podatke o škodi na kmetijstko ministrstvo poslali jutri. V oddaji pa tudi o tem: - Bencin in dizelsko gorivo bosta od polnoči cenejša kot doslej - V požaru na Krasu in pri Mirnu zgorela vsa kmetijska zemljišča, ki niso bila v bližini naselij - Iz Odese prvič po blokadi izplula ukrajinska ladja z žitom
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Ta mesec je bila inflacija na letni ravni v Sloveniji najvišja po letu 1996. Po podatkih statističnega urada je bila 11-odstotna, na kar so najbolj vplivali naftni derivati, ki so se od julija lani podražili za kar 41 odstotkov. Zvišali so se tudi drugi življenjski stroški. Drugi poudarki oddaje: - Upravno sodišče zadržalo izdajo gradbenega dovoljenja za Hidroelektrarno Mokrice. - Ši in Biden za ohranitev dialoga med državama, tudi v zvezi z napetostmi glede Tajvana. - Gasilci obvladali nekaj manjših izbruhov požara na območju Velikega Ovčnjaka.
Zaradi suše so dopoldne ustavili hidroelektrarno na Soči v Solkanu. To se je zgodilo prvič po 19-ih letih. Do zdaj so višji pretok reke od naravnega zagotavljali s praznjenjem akumulacij. Suša je okrnila proizvodnjo električne energije tudi na Savi in Dravi, so sporočili iz Holdinga Slovenske elektrarne. V oddaji tudi: - Velika nevarnost širjenja novega požara z italijanske strani na slovensko - Vlada obljublja več kot 10 odstotkov cenejše ogrevanje zaradi znižanja DDV-ja - Ukrajina napoveduje povečanje izvoza elektrike v Evropsko unijo
Gasilci na Krasu krotijo nov požar v občini Komen, na hribu Veliki Ovčnjak, kjer doslej še ni gorelo. Ogenj je zaradi burje zajel približno 20 hektarjev mešanega gozda. Pri gašenju pomagata dva helikopterja. Naselja niso ogrožena. Drugi poudarki oddaje: - Darko Muženič po dveh letih znova prevzel vodenje NPU. - Žarišče vojne v Ukrajini se z vzhoda države seli na jug. - Tolminski ribiči zaradi suše omejili ribolov.
15 minutna oddaja je v prvi vrsti lokalno obarvana, namenjena predstavitvi dogajanj, problemov, uspehov v posameznih okoljih po vsej državi. V njej seveda najdejo prostor tudi vse pomembnejše domače in tuje novice, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Požar na Krasu je po več kot tednu dni divjanja pod nadzorom, na terenu ostaja 300 gasilcev, ki nadzorujejo žarišča na treh lokacijah - na severni strani Trstelja, na Kremenjaku in pri vasi Novelo. Nevarnost sicer ostaja, saj bi se zaradi vetra lahko znova razplamtelo kakšno žarišče. Vse tuje zračne sile so sicer odpoklicane. Drugi poudarki oddaje: - Moskva Ukrajino in Nato obtožuje, da ruskim pilotom ponujata državljanstvo in denar za dezertiranje. - V Mjanmaru po 40-ih letih spet izvedli usmrtitve aktivistov za demokracijo. - V izolski bolnišnici zaradi prenove težave z nameščanjem covidnih bolnikov.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Večina prebivalcev vasi na Krasu, ki so jih včeraj evakuirali zaradi gostega dima, se je vrnila na svoje domove. Medtem se s požari bojuje tisoč 300 ljudi, približno tisoč gasilcev ter 300 sekačev in gozdarjev, ki skrbijo za nove požarne poseke. V zraku so številna plovila, tudi vojaško letalo pilatus. Vsa kraška požarišča so zdaj pod nadzorom. V oddaji tudi o tem: - Posvetovalna skupina priporoča nošenje zaščitnih mask v zdravstvu in vseh zaprtih javnih prostorih. - Izvajalcem projekta drugega železniškega tira za nepredvidena dela dodatnih 1,2 milijona evrov - Rusija in Ukrajina naj bi danes podpisali dogovor o vnovičnem odprtju ukrajinskih pristanišč za izvoz žita.
Neveljaven email naslov